Kalimnos
Kalimnos grčki: Κάλυμνος | |
---|---|
Otok | |
![]() Položaj otoka u otočju Dodekanez | |
Položaj | |
Koordinate | 36°59′45″N 26°59′42″E / 36.995917°N 26.994967°E (WD) |
Smještaj | Egejsko more |
Država | ![]() |
Fizikalne osobine | |
Površina | 134.544 km2 |
Stanovništvo | |
Glavno naselje | Grad Kalimnos (Potia) |
Broj stanovnika | 16 441 |
Kalimnos (grčki: Κάλυμνος) je grčki otok i općina iz otočne skupine Dodekanez u istočnom Egeju. Otok se nalazi zapadno od polutoka Bodrum (antički Halikarnas) između otoka Kosa (koji leži u pravcu juga na udaljenosti od 12 km) i Lerosa (koji leži u pravcu sjevera na udaljenosti od 2 km). Do Kalimnosa ima pet sati vožnje brodom s otoka Rodosa. Otok je bio znan i po svom talijanskom imenu Calino i turskom Kilimli ili Kelemez.
U Općinu Kalimnos spadaju i obližnji naseljeni otoci Pserimos (130 stanovnika), Telendos (54 stanovnika), Kalolimnos (20 stanovnika) i Plati (2 stanovnika), uz to i mali nenaseljeni otoci tako da Općina ima oko 134 544 km² ukupne površine, i 16 441 stanovnika.
Otok ima ugrubo pravokutni oblik, dug je 21 km a širok 13 km, ima ukupnu površinu od 109 km ². Na sjevernoj strani nalazi se poluotok (koji kvari oblik pravokuta) on se prostire u smjeru sjeverozapada.
Kalimnos je uglavnom goroviti otok, vrlo složenog reljefa. Postoje tri glavna lanca gorja koje se protežu u pravcu zapad-sjeverozapad-sjeveroistok i istok, i četvrti koji se proteže na poluotok. Obala je vrlo razvedena, s mnogo zaštićenih uvala. Otok ima dosta izvora pitke vode, od kojih je jedan termalni. Veći dio otoka pokrivaju vapnenačke stijene, ali u dvije dolina je sloj dobre zemlje, ostatci drevnog vulkana i njegove aktivnosti, koji se nalazio pored sela Kantuni. Otok je uglavnom neplodan, osim u dvije plodne doline Vati i Potia, gdje se uzgajaju masline, naranče i grožđe.
Potresi su česta pojava na i oko Kalimnosa.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/39/Vathys%2C_Kalymnos.jpg/220px-Vathys%2C_Kalymnos.jpg)
Pored Kalimnosa smješten je mali otok Telendos, koji je nekoć bio dio Kalimnosa, ali je nakon velikog potresa 554. godine razdvojen morskim kanalom od oko 800 m.
Između Kalimnosa i Kosa je otočić Pserimos koji je naseljen i ima površinu od 11 km ², on je jedan od najvećih manjih otoka Dodekaneza. Nedaleko od Pserimosa leži otočić Plati, a na oko 5 km u pravcu sjeveroistoka nalazi se otočić Kalolimnos.
Prvi izvorni stanovnici otoka bili su Karinjani za antike otok je bio pod vlašću obližnjeg otoka Kosa i dijelio njegovu sudbinu. Za srednjeg vijeka potpao je pod Bizant a tijekom 13. stoljeća postao je mletačka pomorsku baza.
Od 1310. godine otok je postao posjed Malteških viteza s otoka Rodosa koji su od njega napravili svoje uporište. Zbog toga je napadan od strane Osmanlija 1457. i 1460., oni su ga konačno zauzeli 1522. godine. Za razliku od susjednih otoka Rodosa i Kosa, za vrijeme osmanske vladavine nije bilo turskih useljenika na Kalimnos.
Za talijansko-turskog rata 12. svibnja 1912., Kalimnos je zauzela talijanska mornarica (Regia Marina). Nakon toga Italija je preuzela kontrolu nad otokom zajedno s ostalim otocima Dodekaneza i vladala njime sve do 1947. godine, kada je Dodekanez ušao u sastav Kraljevine Grčke.
Spužvarstvo je za otočane jedno od glavnih zanimanja već od antičkih vremena. Spužvari s Kalimnosa bili su poput naših s otoka Krapnja znani po cijelom Sredozemlju.
Prvi spužvari ronili su bez ikakve opreme na dah, danas se uz opremu roni dublje ali je opasnost od dekompresije veća. Spužarstvo od 1980-ih doživljava krizu jer se među spužvama Istočnog Sredozemlja proširila bolest. Spužvarstvo i ljudi s otoka spojili su se u jedno. Otok ima tradicionalnu svečanost Tjedan spužve, koja se održava tjedan dana nakon Uskrsa. Spužvari s Kalimnosa ronili su spužve od obližnjeg Pserimosa sve do obala Sjeverne Afrike.
Budući da je većina otoka kamenita i gola (samo 18% zemljište je pogodno za zemljoradnju), poljoprivreda nikad nije bila glavna privredna djelatnost otočana, osim onih iz doline Vati.
Većina žitelja Kalimnosa živjela je od mora, uglavnom trgujući i gradeći drvene brodove, ali je najveći izvor prihoda bilo spužvarstvo. Kalimnos je i danas centar spužarstva u Egejskom moru, tako da ima čak tri muzeja posvećena spužvama.
Otok je poznat po tradicionalnom zanatsvu - izradi oslikanih marama za glavu, dijelu tradicionalne narodne nošnje.
U novije vrijeme turizam je postao važan za privredu otoka, Kalimnos je poznat penjačima po stijenama. Otok od nedavno (2006.) ima i zračnu luku (Nacionalna zračna luka Kalimnos) pored glavnog grada Kalimnosa (Potie).
Od početka prošlog stoljeća, krenuo je veliki val iseljavanja s otoka (1925. godine otok je imao 24 000 stanovnika). Većina se iselila u Sjedinjene Američke Drržave u grad Tarpon Springs na Floridi i Australiju, u gradove Darwin i Melbourn.