Frankonijos imperinė apygarda
Išvaizda
![]() |
Šiam straipsniui ar jo daliai trūksta išnašų į patikimus šaltinius. Jūs galite padėti Vikipedijai pridėdami tinkamas išnašas su šaltiniais. |
Frankonijos imperinė apygarda vok. Fränkischer Reichskreis | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
| |||||||
| |||||||
![]() | |||||||
Valstybė | Šventosios Romos imperija | ||||||
Administracinis centras | Niurnbergas | ||||||
Valstybės | 25 (1512) | ||||||
![]() |
Frankonijos imperinė apygardaVikiteka |
Frankonijos imperinė apygarda (vok. Fränkischer Reichskreis) – Šventosios Romos imperijos centre (Frankonijos regione) 1500 m. įkurta imperinė apygarda.
Ją sudarė rytinė ankstesniosios Frankonijos hercogijos dalis, dabar grubiai atitinkanti šių dienų Vokietijos Bavarijos žemės Aukštutinės, Vidurinės ir Žemutinės Frankonijos administracines apygardas. Vakarinė (Reino) Frankonija buvo priskirta Aukštutinio Reino imperinei apygardai. Titulą Frankonijos hercogas savu laikė Viurcburgo vyskupai.
1805 m. šį administracinį vienetą Napoleonas panaikino ir prijungė prie Bavarijos karalystės.
Apygardos sudėtis
[redaguoti | redaguoti vikitekstą]Frankonijos imperinę apygardą sudarė šios valstybės:
Pavadinimas | Valdos tipas | Pastabos |
---|---|---|
![]() |
markgrafystė | Įkurta 1398 m., valdė Hohencolernai, 1791 m. įsigijo Prūsijos karalystė |
![]() |
kunigaikštinė vyskupija | Vyskupija įsteigta 1007 m. karaliaus Henriko II. Kunigaikštinė vyskupija nuo ~1245 m. |
![]() |
markgrafystė | Įkurta 1398 m., tada centras buvo Kulmbache. Valdė Hohencolernai, asmeninė unija su Ansbacho markgrafyste nuo 1769 m. 1791 m. įsigijo Prūsija. |
![]() |
grafystė | Imperatorinis pavaldumas nuo 1202 m. |
![]() |
kunigaikštinė vyskupija | Įkurta 741 m. šv. Bonifaco. |
![]() |
grafystė | Imperinė grafystė nuo 1532 m. |
![]() |
Vokiečių ordino komtūrija | Buvo apie Bad Mergentheimą |
![]() |
freiherija | Nuo 1707 m. valdė Bambergo kunigaikštiniai vyskupai, Nuo 1538 m. kondominiumas su Bairoito markgrafyste ir Niurnbergu |
![]() |
grafystė, vėliau kunigaikštystė | Kunigaiktystė nuo 1310 m. Linija išnyko 1583 m. 1660 m. įsigijo Zachsen-Veimaro (Sachsen-Weimar) ir Zachsen-Gotos hercogystės (Sachsen-Gotha) |
![]() |
grafystė | Imperinio pavaldumo nuo 1450 m. Tapo kunigaikštyste 1744 m. |
![]() |
sinjorija | Žemės apie Limpurgo pilį ties Švabijos Haliu (Schwäbisch Hall). Valdė Schenken von Limpurg giminė, Bohemijos karalių pataurininkiai. |
grafystė, vėliau – kunigaikštystė | Imperatorinio pavaldumo nuo 1494 m., kunigaikštystė nuo 1711 m. | |
![]() |
laisvasis imperijos miestas | Laisvojo imperinio miesto statusą (Reichsfreiheit) 1219 m. suteikė imperatorius Frydrichas II |
![]() |
sinjorija | Žemės apie Reichelsbergo pilį netoli Aubo. Pradžioje feodas, kurį Bambergo kunigaikštiniai vyskupai suteikė Hohenlohėms. Nuo 1401 m. priklausė Viurcburgo vyskupijai. |
![]() |
grafystė | Žemės apie RYneko pilį, įkurtos 1168 m. Nuo 1366 m. Mainco arkivyskupijos feodas. Linija išnyko 1559 m. 1673 m. valdas įsigijo imperiniai grafai iš Nosticų (Nostitz) giminės. |
![]() |
laisvasis imperijos miestas | Laisvojo imperinio miesto statusą 1274 m. suteikė karalius Rudolfas I. |
![]() |
sinjorija | Įkurta 1429 m., žemės apie Švarcenbergo pilį ties Šeinfeldu. Imperinė grafystė nuo 1599 m., kunigaikštystė nuo 1670 m. |
![]() |
laisvasis imperijos miestas | Nuo 1254 m. |
![]() |
sinjorija | Nuo 1655 m. valdė Švarcenbergo grafai. |
![]() |
laisvasis imperijos miestas | Since 1296 |
![]() |
Lordystė | 1379-1713 valdė Limburgas |
![]() |
Grafystė | Įkurtas 1132, įsigijo Lovenšteinas 1574 m. |
![]() |
Lordystė | Imperinė grafystė nuo 1678, 1701 m. įsigijo Šionborno grafai |
![]() |
laisvasis imperijos miestas | Nuo 1248 |
![]() |
Vyskupija | Įkurta 741 m., vyskupija nuo 1168 m. |
|