2024. gads
Šis raksts ir par aktuālu notikumu. Laika gaitā informācija var strauji mainīties. Lūdzu, nepievieno faktus bez atsaucēm uz uzticamiem avotiem. |
2024. gads (MMXXIV) ir garais gads, kas pēc Gregora kalendāra sāksies pirmdienā.
Tūkstošgades: | |
Gadsimti: | |
Desmitgades: | |
Gadi: |
Latvija | |
Laikapstākļi Latvijā | |
Sports | |
Kino | |
Kosmonautika |
Gregora kalendārs | 2024 MMXXIV |
Ab urbe condita | 2777 |
Armēņu kalendārs | 1473 ԹՎ ՌՆՀԳ |
Asīriešu kalendārs | 6774 |
Bahāju kalendārs | 180—181 |
Bengāliešu kalendārs | 1431 |
Berberu kalendārs | 2974 |
Budistu kalendārs | 2568 |
Birmiešu kalendārs | 1386 |
Bizantiešu kalendārs | 7532—7533 |
Ķīniešu kalendārs | 4720 vai 4660 — līdz — 4721 vai 4661 |
Koptu kalendārs | 1740—1741 |
Etiopu kalendārs | 2016—2017 |
Ebreju kalendārs | 5784—5785 |
Hindu kalendāri | |
- Vikram Samvat | 2080—2081 |
- Shaka Samvat | 1946—1947 |
- Kali Juga | 5125—5126 |
Holocēna kalendārs | 12024 |
Igbo kalendārs | 1024—1025 |
Irānas kalendārs | 1402—1403 |
Islāma kalendārs | 1445—1446 |
Jūlija kalendārs | Gregora kalendārs mīnus 13 dienas |
Korejas kalendārs | 4357 |
UNIX laiks | 1704067200—1735689599 |
Notikumi
labot šo sadaļuJanvāris
labot šo sadaļu- 1. janvāris:
- Par Eiropas Savienības prezidējošo valsti kļuva Beļģija, nomainot Spāniju.
- Ēģipte, Irāna, Etiopija, Saūda Arābija un Apvienotie Arābu Emirāti uzņemtas BRICS.
- Arcahas Republika formāli iekļauta Azerbaidžānas Kalnu Karabahas reģionā.
- Japānas rietumkrastu satricināja 7,8 magnitūdes spēcīga zemestrīce.[1]
- Igaunijā legalizētas viendzimuma laulības.
- Volta Disneja animācijas filmai "Tvaikonis Villijs", kā arī divām citām Mickey Mouse filmām, kas iznāca 1928. gadā, beidzās autortiesību aizsardzības termiņš.
- 13. janvāris — notika 2024. gada Ķīnas Republikas prezidenta vēlēšanās, kurās, iegūstot 40,05% balsu, uzvarēja Lai Čingte.[2]
- 14. janvāris — Dānijas karaliene Margrēte II nodeva troni savam vecākajam dēlam Frederikam X.
- 15. janvāris — Par Gvatemalas prezidentu kļuva Bernardo Arevalo.
- 19. janvāris — Japāna kļuva par piekto valsti, kurai ir izdevies sekmīgi nolaist uz Mēness nolaižamo aparātu SLIM.
- 28. janvāris — Somijā notika prezidenta vēlēšanu pirmā kārta.
Februāris
labot šo sadaļu- 11. februāris — Somijā notika prezidenta vēlēšanu otrā kārta. Par prezidentu ievēlēts Aleksanders Stubs.
- 29. februāris — Izraēla—Hamās karš: Izraēlas Aizsardzības armija atklāja ugunu pret civiliedzīvotājiem Gazas pilsētā, nogalinot vairāk nekā 100 cilvēkus.
Marts
labot šo sadaļu- 7. marts — Zviedrija kļuva par NATO dalībvalsti.
- 10. marts — Portugālē notika parlamenta vēlēšnas, kurās uzvarēja Sociāldemokrātiskā partija.
- 11. marts — Haiti pagaidu premjerministrs un prezidents Ariels Anrī paziņoja par atkāpšanos no amatiem sakarā ar pieaugušajiem bandu izraisītajiem nemieriem.
- 13. marts — Eiropas Savienība apstiprināja pirmo mākslīgā intelekta regulēšanas aktu pasaulē.
- 17. marts — Krievijā notika prezidenta vēlēšanas. Par Krievijas prezidentu atkārtoti ievēlēts Vladimirs Putins.
- 22. marts — Krievijā notika terorakts koncertzālē "Crocus City Hall", kad vismaz pieci uzbrucēji sāka šaut pūlī un aizdedzināja ēku, nogalinot vismaz 144 cilvēkus un vairāk nekā 182 ievainojot.
- 23. marts — Notika Slovākijas prezidenta vēlēšanas, kuru otrā kārta ir paredzēta 6. aprīlī, jo neviens kandidāts nesaņēma balsu vairākumu.
- 26. marts — ASV pilsētā Baltimorā pēc sadursmes ar kravas kuģi no Singapūras sabruka Frānsisa Skota Kī tilts.[3]
- 31. marts:
- Ukrainā bija plānotas prezidenta vēlēšanas, taču tās nevarēja notikt, kamēr ir izsludināts karastāvoklis.
- Bulgārija un Rumānija kļuva par daļējām Šengenas zonas dalībvalstīm.
Aprīlis
labot šo sadaļu- 1. aprīlis — Izraēla bombardēja Irānas vēstniecību Damaskā, starp citiem nogalinot arī Irānas Revolucionārās gvardes vienības "Kudsas spēki", kas atbildīga par Irānas ārvalstu operācijām, ģenerāli Mohammadu Reza Zahedi.
- 6. aprīlis — Slovākijā notika prezidenta vēlēšanu otrā kārta, kurā uzvarēja Peters Pelegrīni.
- 8. aprīlis — Klusā okeāna vidējā daļā, Meksikas ziemeļos, ASV austrumu un centrālajā daļā, Kanādas dienvidaustrumos un Atlantijas okeāna ziemeļu daļā bija vērojams Saules aptumsums.
- 13. aprīlis — Irāna sāka atbildes triecienus pret Izraēlu pēc tam, kad Izraēla šā mēneša sākumā bombardēja Irānas vēstniecību Damaskā.
- 16. aprīlis:
- Kopenhāgenā, Dānijā, ugunsgrēks nopostīja vēsturisko 17. gadsimta biržas ēku Børsen.
- Plūdi Persijas līča valstīs: Persijas līcī spēcīgas lietusgāzes izraisīja pēkšņus plūdus, kuros gāja bojā vismaz 32 cilvēki.[4]
- 19. aprīlis — Izraēla veica gaisa triecienus pret Irānu, reaģējot uz Irānas uzbrukumu Izraēlai pirms dažām dienām.
Maijs
labot šo sadaļu- 7. maijs — 11. maijs — Zviedrijas pilsētā Malmē notika Eirovīzijas dziesmu konkurss; konkursā uzvarēja Nemo no Šveices ar dziesmu The Code.
- 12. maijs — Lietuvā notika prezidenta vēlēšanu 1. kārta.
- 15. maijs — Slovākijas pilsētā Handlovā pēc valdības sēdes tika sašauts Slovākijas premjerministrs Roberts Fico.[5]
- 19. maijs — Irānas ziemeļos avarēja Irānas prezidenta Ebrāhīma Raisī helikopters.[6]
- 30. maijs — Bijušais ASV prezidents Donalds Tramps tika atzīts par vainīgu 34 apsūdzības punktos, kas saistīti ar klusēšanas naudas maksāšanu pornozvaigznei Stormijai Danielsai, kļūstot par pirmo ASV prezidentu, kas ir atzīts par vainīgu kādā noziegumā.
Jūnijs
labot šo sadaļu- 1. jūnijs — Islandē notika prezidenta vēlēšanas, kurās uzvarēja Halla Tomasdotira.
- 2. jūnijs — Meksikā notika prezidenta vēlēšanas, kurās uzvarēja Klaudija Šeinbauma, tādējādi kļūstot par pirmo valsts vadītāju sievieti Meksikas vēsturē.[7]
- 6. jūnijs — 9. jūnijs — notika 2024. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanas.
- 9. jūnijs — Francijas prezidents Emanuels Makrons paziņoja par parlamenta atlaišanu un ārkārtas vēlēšanu izsludināšanu.
- 12. jūnijs — ANO pēc pirmās izmeklēšanas atzina, ka gan Izraēla, gan Hamās ir pastrādājuši kara noziegumus pēc 2023. gada 7. oktobra uzbrukuma.
- no 14. jūnija līdz 14. jūlijam — Vācijā notika 2024. gada Eiropas čempionāts futbolā, kurā uzvarēja Spānijas izlase, finālā ar 2:1 pieveicot Angliju.[8]
- 23. jūnijs:
- Luksemburgas lielhercogs Anrī paziņoja, ka oktobrī nodos troni savam dēlam kroņprincim Gijomam.
- Divos koordinētos uzbrukumos Dagestānas pilsētās Mahačkalā un Derbentā tika nogalināti 28 cilvēki.
- 26. jūnijs — Bolīvijā notika neveiksmīgs valsts apvērsums.
Jūlijs
labot šo sadaļu- 1. jūlijs — par Eiropas Savienības prezidējošo valsti kļuva Ungārija, nomainot Beļģiju.
- 4. jūlijs — Apvienotajā Karalistē notika vispārējās vēlēšanas, kurās uzvarēja Leiboristu partija.
- 5. jūlijs — par jauno Apvienotās Karalistes premjerministru kļuva Kīrs Stārmers.
- 13. jūlijs — 2024. gada ASV prezidenta vēlēšanas: notika atentāta mēģinājums pret Republikāņu kandidātu Donaldu Trampu, kuru apšaudē vēlēšanu kampaņas mītiņā Pensilvānijas štata Batleras pilsētā, ievainoja ausī.[9]
- 15. jūlijs — notika Ruandas prezidenta vēlēšanās, kurās esošo prezidentu Polu Kagame pārvēlēja uz ceturto amata termiņu.[10]
- 19. jūlijs — notika globāli datorsistēmu darbības pārtraukumi, kas visā pasaulē ietekmēja dažādu uzņēmumu un organizāciju darbu. Notikušā vaininieks bija kiberdrošības uzņēmums CrowdStrike.[11]
- 21. jūlijs — 2024. gada ASV prezidenta vēlēšanas: amatā esošais Amerikas Savienoto Valstu prezidents Džo Baidens paziņoja par izstāšanos no nākamā ASV prezidenta amata priekšvēlēšanu cīņas.[12]
- 26. jūlijs — 11. augusts — Parīzē notika 2024. gada vasaras olimpiskās spēles.
- 30. jūlijs — daudzviet Apvienotajā Karalistē izcēlās nemieri pēc trīs meiteņu noduršanas Sautportā, Anglijas ziemeļos.[13]
Augusts
labot šo sadaļu- 15. augusts — Pasaules Veselības organizācija izsludināja starptautisku ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā saistībā ar jauna pērtiķu baku varianta izplatību Āfrikā.[14]
Paredzētie notikumi
labot šo sadaļu- 17. augusts — Nusantara kļūs par jauno Indonēzijas galvaspilsētu, nomainot Džakartu.
- 13. oktobris — Lietuvā notiks Seima vēlēšanas.
- 5. novembris — notiks 2024. gada ASV prezidenta vēlēšanas.
Miruši
labot šo sadaļuJanvāris
labot šo sadaļu- 1. janvāris — Niklauss Virts (Niklaus Wirth), šveiciešu datorzinātnieks (dzimis 1934. gadā)
- 2. janvāris:
- Sālahs el Arūri (صالح العاروري), palestīniešu terorists, viens no Hamās līderiem (dzimis 1966. gadā)
- Cvi Zamirs (צבי זמיר), Izraēlas militārpersona un sabiedriskais darbinieks (dzimis 1925. gadā)
- 4. janvāris:
- Glinisa Džonsa (Glynis Johns), angļu aktrise un dziedātāja (dzimusi 1923. gadā)
- Deivids Souls (David Soul), amerikāņu aktieris (dzimis 1943. gadā)
- Kristiāns Olivers (Christian Oliver), vāciešu aktieris (dzimis 1972. gadā)
- 5. janvāris — Mariu Zagalu (Mário Zagallo), Brazīlijas futbolists un futbola treneris (dzimis 1931. gadā)
- 7. janvāris — Francs Bekenbauers (Franz Beckenbauer), Vācijas futbolists un futbola treneris (dzimis 1945. gadā)
- 9. janvāris — Džeimss Kotaks (James Kottak), amerikāņu bundzinieks (dzimis 1962. gadā)
- 11. janvāris — Jurijs Solomins (Юрий Соломин), krievu aktieris un režisors (dzimis 1935. gadā)
- 13. janvāris — Stīvens Leibats (Stephen Laybutt), Austrālijas futbolists (dzimis 1977. gadā)
- 14. janvāris — Ļevs Rubinšteins (Лев Рубинштейн), krievu dzejnieks, literatūrkritiķis, publicists un esejists (dzimis 1947. gadā)
- 16. janvāris — Vaino Veljass (Vaino Väljas), igauņu-padomju partijas un valsts darbinieks, diplomāts (dzimis 1931. gadā)
- 17. janvāris — Šonesijs Bārbers (Shawnacy Barber), ASV dzimis Kanādas vieglatlēts (dzimis 1994. gadā)
- 20. janvāris — Normans Džuisons (Norman Jewison), Kanādas kinorežisors, scenārists un kinoproducents (dzimis 1926. gadā)
- 22. janvāris — Luidži Riva (Luigi Riva), Itālijas futbolists (dzimis 1944. gadā)
- 23. janvāris:
- Frenks Farians (Frank Farian), vācu dziedātājs un ierakstu producents (dzimis 1941. gadā)
- Melānija (Melanie), amerikāņu dziedātāja un dziesmu autore (dzimusi 1947. gadā)
- 24. janvāris:
- Karls Andre (Carl Andre), amerikāņu mākslinieks (dzimis 1935. gadā)
- Džese Džeina (Jesse Jane), amerikāņu pornoaktrise (dzimusi 1980. gadā)
- N. Skots Momadejs (N. Scott Momaday), amerikāņu un kaiovu rakstnieks (dzimis 1934. gadā)
- Arno Penziass (Arno Penzias), ASV fiziķis (dzimis 1933. gadā)
- 28. janvāris — Luiss Tehada (Luis Tejada), panamiešu futbolists (dzimis 1982. gadā)
- 29. janvāris — Sandra Milo (Sandra Milo), itāļu aktrise un mūziķe (dzimusi 1933. gadā)
- 30. janvāris — Čita Rivera (Chita Rivera), amerikāņu aktrise un dziedātāja (dzimusi 1933. gadā)
Februāris
labot šo sadaļu- 1. februāris:
- Karls Vezerss (Carl Weathers), ASV aktieris, režisors un amerikāņu futbola spēlētājs (dzimis 1948. gadā)
- Mišels Žazī (Michel Jazy), Francijas vieglatlēts (dzimis 1936. gadā)
- 2. februāris — Viktors Emanuels (Vittorio Emanuele), Itālijas princis (dzimis 1937. gadā)
- 4. februāris:
- Hāge Geingobs (Hage Geingob), Namībijas prezidents (dzimis 1941. gadā)
- Kurts Hamrins (Kurt Hamrin), zviedru futbolists (dzimis 1934. gadā)
- 5. februāris — Driss van Agts (Dries van Agt), Nīderlandes politiķis (dzimis 1931. gadā)
- 6. februāris:
- Džons Brantons (John Bruton), Īrijas politiķis (dzimis 1947. gadā)
- Entonijs Epstains (Anthony Epstein), britu virusologs un patologs (dzimis 1921. gadā)
- Seidzi Odzava (
小澤 征爾 ), japāņu diriģents (dzimis 1935. gadā) - Sevastjans Piņera (Sebastián Piñera), Čīles prezidents, uzņēmējs, ekonomists (dzimis 1949. gadā)
- 9. februāris — Robērs Badenters (Robert Badinter), Francijas jurists, politiķis un rakstnieks (dzimis 1928. gadā)
- 10. februāris — Edvards Lovasa (Edward Lowassa), Tanzānijas politiķis (dzimis 1953. gadā)
- 11. februāris:
- Alens Bards (Allen Bard), ASV ķīmiķis (dzimis 1933. gadā)
- Kelvins Kiptums (Kelvin Kiptum), Kenijas vieglatlēts (dzimis 1999. gadā)
- 15. februāris — Kegnija Linna Kārtere (Kagney Linn Karter), amerikāņu pornoaktrise (dzimusi 1987. gadā)
- 16. februāris — Aleksejs Navaļnijs (Алексей Навальный), Krievijas jurists un politiķis (dzimis 1976. gadā)
- 17. februāris — Juhans Galtungs (Johan Galtung), Norvēģijas politologs, Oslo Miera pētīšanas institūta dibinātājs (dzimis 1930. gadā)
- 18. februāris — Ira fon Firstenberga (Ira von Fürstenberg), itāļu aristokrāte, aktrise un modes dizainere (dzimusi 1940. gadā)
- 19. februāris — Jans Asmans (Jan Assmann), vācu ēģiptologs (dzimis 1938. gadā)
- 20. februāris — Andreass Brēme (Andreas Brehme), vācu futbolists un futbola treneris (dzimis 1960. gadā)
- 21. februāris:
- Rožērs Gijmēns (Roger Guillemin), Francijas un ASV neirozinātnieks (dzimis 1924. gadā)
- Mišlina Prēla (Micheline Presle), Francijas aktrise (dzimusi 1922. gadā)
- 22. februāris — Arturs Žorže (Artur Jorge), Portugāles futbolists un treneris (dzimis 1946. gadā)
- 23. februāris — Vilsons Fitipaldi (Wilson Fittipaldi), Brazīlijas autosportists (dzimis 1943. gadā)
- 26. februāris — Džeikobs Rotšilds (Jacob Rothschild), britu investīciju baņķieris (dzimis 1936. gadā)
- 27. februāris — Ričards Trulijs (Richard Truly), ASV kosmonauts, lidotājs, administrators (dzimis 1937. gadā)
- 28. februāris — Nikolajs Rižkovs (Никола́й Рыжко́в), krievu un padomju politiķis (dzimis 1929. gadā)
- 29. februāris:
- Braiens Malrunijs (Brian Mulroney), Kanādas, jurists, uzņēmējs un politiķis, valsts premjerministrs (dzimis 1939. gadā)
- Ali Hasans Mvinji (Ali Hassan Mwinyi), Tanzānijas politiķis, valsts prezidents (dzimis 1925. gadā)
- Paolo Tavjāni (Paolo Taviani), itāļu kinorežisors un scenārists (dzimis 1931. gadā)
Marts
labot šo sadaļu- 1. marts:
- Airisa Apfela (Iris Apfel), ASV uzņēmēja, interjera un modes dizainere (dzimusi 1921. gadā)
- Akira Torijama (
鳥山 明 ), Japānas manga mākslinieks (dzimis 1955. gadā)
- 4. marts — Kess Reiverss (Kees Rijvers), Nīderlandes futbolists (dzimis 1926. gadā)
- 6. marts — Rims Tumins (Rimas Tuminas), Lietuvas režisors (dzimis 1952. gadā)
- 18. marts — Tomass Stefords (Thomas Stafford), ASV kosmonauts, lidotājs (dzimis 1930. gadā)
- 22. marts — Maikls Emets Volšs (Michael Emmet Walsh), ASV aktieris (dzimis 1935. gadā)
- 23. marts — Mauricio Pollīni (Maurizio Pollini), Itālijas pianists un diriģents (dzimis 1942. gadā)
Aprīlis
labot šo sadaļu- 1. aprīlis — Mohammads Reza Zahedi (محمدرضا زاهدی), Irānas virsnieks (dzimis 1960. gadā)
- 2. aprīlis:
- Džons Bārts (John Barth), ASV rakstnieks (dzimis 1930. gadā)
- Marīze Kondē (Maryse Condé), Francijas rakstniece (dzimusi 1934. gadā)
- 8. aprīlis — Pīters Higss (Peter Higgs), britu fiziķis (dzimis 1929. gadā)
- 9. aprīlis — Vladimirs Aksjonovs (Владимир Аксёнов), krievu kosmonauts (dzimis 1935. gadā)
- 10. aprīlis — O. Dž. Simpsons (O. J. Simpson), ASV futbolists, aktieris un kriminālnoziedznieks (dzimis 1947. gadā)
- 12. aprīlis — Roberto Kavalli (Roberto Cavalli), Itālijas modes dizaineris (dzimis 1940. gadā)
- 18. aprīlis — Dikijs Betss (Dickey Betts), ASV mūziķis (dzimis 1943. gadā)
- 19. aprīlis — Muhameds Fāriss (محمد أحمد فارس), Sīrijas kosmonauts, lidotājs (dzimis 1951. gadā)
- 28. aprīlis — Viljams Kellijs (William Calley), ASV virsnieks, Vjetnamas kara dalībnieks (dzimis 1943. gadā)
- 30. aprīlis — Pols Osters (Paul Auster), ASV rakstnieks (dzimis 1947. gadā)
Maijs
labot šo sadaļu- 5. maijs:
- Bernards Hills (Bernard Hill), britu aktieris (dzimis 1944. gadā)
- Sesars Luiss Menoti (César Luis Menotti), Argentīnas futbolists un treneris (dzimis 1938. gadā)
- 10. maijs — Džeimss Heriss Simonss (James Harris Simons), ASV matemātiķis, uzņēmējs un mecenāts (dzimis 1938. gadā)
- 13. maijs — Alise Manro (Alice Munro), Kanādas rakstniece (dzimusi 1931. gadā)
- 16. maijs — Debnijs Koulmens (Dabney Coleman), ASV aktieris (dzimis 1932. gadā)
- 19. maijs:
- Ebrāhīms Raisī (ابراهیم رئیسی), Irānas politiķis, valsts prezidents (dzimis 1960. gadā)
- Hoseins Amīrs Abdollahjāns (حسین امیرعبداللهیان), Irānas politiķis un diplomāts (dzimis 1964. gadā)
- 22. maijs — Deivids Vilkijs (David Wilkie), Apvienotās Karalistes peldētājs (dzimis 1954. gadā)
- 27. maijs — Bills Voltons (Bill Walton), ASV basketbolists (dzimis 1952. gadā)
- 30. maijs — Drū Gordons (Drew Gordon), ASV basketbolists (dzimis 1990. gadā)
- 31. maijs — Roberts Piktons (Robert Pickton), Kanādas sērijveida slepkava (dzimis 1949. gadā)
Jūnijs
labot šo sadaļu- 3. jūnijs — Brigite Bīrleina (Brigitte Bierlein), Austrijas juriste un politiķe (dzimusi 1949. gadā)
- 7. jūnijs — Viljams Enderss (William Anders), ASV kosmonauts (dzimis 1933. gadā)
- 10. jūnijs — Sauloss Čilima (Saulos Chilimas), Malāvijas ekonomists un politiķis (dzimis 1973. gadā)
- 11. jūnijs — Fransuāza Ardi (Françoise Hardy), Francijas dziedātāja un aktrise (dzimusi 1944. gadā)
- 12. jūnijs — Džerijs Vests (Jerry West), ASV basketbolists, treneris un funkcionārs (dzimis 1938. gadā)
- 15. jūnijs — Kevins Kempbels (Kevin Campbell), Anglijas futbolists un televīzijas komentētājs (dzimis 1970. gadā)
- 16. jūnijs — Bobs Šuls (Bob Schul), ASV vieglatlēts (dzimis 1937. gadā)
- 18. jūnijs:
- Anuka Emē (Anouk Aimée), Francijas aktrise (dzimusi 1932. gadā)
- Villijs Meiss (Willie May), ASV beisbolists (dzimis 1931. gadā)
- 20. jūnijs — Donalds Saterlends (Donald Sutherland), Kanādas aktieris (dzimis 1935. gadā)
- 28. jūnijs — Mohameds Osmans Džavari (Maxamed Cismaan Jawaari), Somālijas jurists un politiķis (dzimis 1945. gadā)
Jūlijs
labot šo sadaļu- 1. jūlijs:
- Žaks Freitāgs (Jacques Freitag), Dienvidāfrikas vieglatlēts (dzimis 1982. gadā)
- Ismails Kadare (Ismail Kadare), albāņu rakstnieks (dzimis 1936. gadā)
- 10. jūlijs — Džo Engls (Joe Engle), ASV astronauts (dzimis 1932. gadā)
- 11. jūlijs — Šellija Divāla (Shelley Duvall), ASV aktrise, producente, rakstniece un dziedātāja (dzimusi 1949. gadā)
- 13. jūlijs:
- Muhameds Deifs (محمد الضيف), palestīniešu terorists (dzimis 1965. gadā)
- Šennena Dohertija (Shannen Doherty), ASV aktrise (dzimusi 1971. gadā)
- 19. jūlijs
- Šeila Džeksone Lī (Sheila Jackson Lee), ASV juriste un politiķe (dzimusi 1950. gadā)
- Irina Fariona (Ірина Фаріон), Ukrainas valodniece un politiķe (dzimusi 1964. gadā)
- 27. jūlijs — Edna O'Braiena (Edna O'Brien), īru rakstniece (dzimusi 1930. gadā)
- 29. jūlijs — Jozefs Šmidts (Józef Szmidt), Polijas vieglatlēts (dzimis 1935. gadā)
- 30. jūlijs — Fuads Šukrs (فؤاد شكر), Libānas izcelsmes terorists, viens no Hezbollah līderiem (dzimis 1961. vai 1962. gadā)
- 31. jūlijs — Ismails Hanija (إسماعيل هنية), palestīniešu politiķis, Hamās politiskais līderis (dzimis 1962. vai 1963. gadā)
Augusts
labot šo sadaļu- 4. augusts — Li Džendao (
李 政道 , Tsung-Dao Lee), Ķīnas un ASV fiziķis (dzimis 1926. gadā) - 7. augusts — Džons Makbraids (Jon McBride), ASV astronauts (dzimis 1943. gadā)
- 9. augusts — Sūzana Vodžicki (Susan Wojcicki), ASV uzņēmēja, bijusi YouTube vadītāja (dzimusi 1968. gadā)
- 14. augusts — Džīna Roulendsa (Gena Rowlands), ASV aktrise (dzimusi 1930. gadā)
- 18. augusts — Alēns Delons (Alain Delon), Francijas aktieris (dzimis 1935. gadā)
- 19. augusts — Marija Braņasa Morera (Maria Branyas Morera), katalāņu ilgdzīvotāja, vecākais zināmais cilvēks pasaulē (dzimusi 1907. gadā)
- 20. augusts — Els Etlss (Al Attles), ASV basketbolists (dzimis 1936. gadā)
- 25. augusts — Selims el Huss (سليم أحمد الحص), Libānas politiķis, premjerministrs (dzimis 1929. gadā)
- 26. augusts — Svens Jērans Ēriksons (Sven-Göran Eriksson), Zviedrijas futbolists un treneris (dzimis 1948. gadā)
Atsauces
labot šo sadaļu- ↑ «M 7.5 - 42 km NE of Anamizu, Japan». United States Geological Survey. 2024. gada 1. janvāris. Skatīts: 2024. gada 1. janvāris.
- ↑ «China skeptic wins Taiwan presidency in snub to Beijing». POLITICO (angļu). 2024-01-13. Skatīts: 2024-03-06.
- ↑ «ASV pilsētā Baltimorā pēc sadursmes ar kravas kuģi sabrūk tilts». www.lsm.lv (latviešu). Skatīts: 2024-03-26.
- ↑ «Dubai airport chaos as UAE and Oman reel from deadly storms» (en-GB). 2024-04-16. Skatīts: 2024-04-26.
- ↑ «Sašauts Slovākijas premjerministrs Fico». www.delfi.lv (latviešu). Skatīts: 2024-05-15.
- ↑ «Irānas prezidenta helikopters iekļuvis negadījumā; meklēšana turpinās naktī (plkst.23.42)». www.delfi.lv (latviešu). Skatīts: 2024-05-20.
- ↑ «Meksikas prezidenta vēlēšanās uzvar Klaudija Šeinbauma, kļūs par pirmo sievieti šajā amatā». www.lsm.lv (latviešu). Skatīts: 2024-07-23.
- ↑ Ben Morse. «Spain wins Euro 2024, defeating England 2-1 in a dramatic final to claim record fourth European Championship». CNN (angļu), 2024-07-14. Skatīts: 2024-07-23.
- ↑ «Tramps ievainots ausī apšaudē priekšvēlēšanu mītiņā; noskaidrota šāvēja identitāte». www.lsm.lv (latviešu). Skatīts: 2024-07-15.
- ↑ «Paul Kagame set to win flawed Rwanda election with 99% of vote». The Independent (angļu). 2024-07-16. Skatīts: 2024-07-23.
- ↑ «Uzņēmums: Globālos IT traucējumus izraisīja nevis kiberuzbrukums, bet kļūda satura atjauninājumā». www.lsm.lv (latviešu). Skatīts: 2024-07-23.
- ↑ «Baidens paziņo par izstāšanos no cīņas par nākamā ASV prezidenta amatu». www.lsm.lv (latviešu). Skatīts: 2024-07-23.
- ↑ «Lielbritānijā nekārtību apslāpēšanā iesaista vēl 6000 policistu». www.diena.lv. Skatīts: 2024-08-22.
- ↑ «Pasaules Veselības organizācija izsludina ārkārtas situāciju pērtiķu baku uzliesmojuma dēļ». www.lsm.lv (latviešu). Skatīts: 2024-08-22.
Kalendārs
labot šo sadaļuVikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: 2024 |