Āriešu rase
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1c/Hitler-Jugend_Deutschlands_Zukunft_Ansichtskarte_Postkarte_Ludwig_Hohlwein_Aquarell_NSDAP_propaganda_HJ_Fahnen_Postcard_issued_by_Deutscher_Jugendverlag_Hitler_Youth_Germany%27s_future_No_known_copyright_restrictions_3201200095.jpg/220px-thumbnail.jpg)
Āriešu rase ir novecojis pseidozinātnisks termins, ko 19. gadsimtā un 20. gadsimta sākumā lietoja, lai apzīmētu cilvēku grupu, kas it kā pieder pie noteiktas rases (baltādainie eiropiešu izcelsmes cilvēki).
Sākotnēji šis termins radies, veicot filoloģiskus pētījumus par indoeiropiešu valodām, bet vēlāk tika nepareizi interpretēts un izmantots rasistiskos nolūkos jo īpaši nacistiskajā Vācijā, lai pamatotu "āriešu rases" pārākuma teoriju un attaisnotu savu noziedzīgo ideoloģiju un politiku, kas izraisīja postošas sekas, tostarp holokaustu.
Mūsdienu zinātne noraida jēdzienu par "āriešu rasi" kā pseidozinātnisku un rasistisku. Antropologi uzsver, ka visi mūsdienu cilvēki ir cēlušies no kopīgiem senčiem un tiem ir kopīgs ģenētiskais mantojums. Evolūcijas atšķirības, piemēram, ādas krāsa, galvaskausa forma un citas fiziskās īpašības, ir radušās, pielāgojoties dažādiem vides apstākļiem.
![]() | Šis raksts ir nepilnīgs. Jūs varat dot savu ieguldījumu Vikipēdijā, papildinot to. |