Siņdzjana
Siņdzjanas Uiguru autonomais reģions |
|
شىنجاڭ ئۇيغۇر ئاپتونوم رايونى |
|
— Ķīnas autonomais reģions — | |
![]() |
|
Pārvaldes centrs | Urumči |
---|---|
Valsts | ![]() |
Dibināts | 1955. gada 1. oktobrī |
Platība | |
- Kopējā | 1 664 900 km² |
Iedzīvotāji (2010) | |
- Kopā | 21 813 334 |
- Blīvums | 13,1/km² |
Laika josla | UTC (UTC+8) |
Mājaslapa: www | |
![]() autonomais reģions Vikikrātuvē |
Siņdzjana (ķīniešu:
21. gadsimta otrajā dekādē Ķīnas Tautas Republikas valdība Ķīnas komunistiskās partijas vadībā ir ieviesusi stingru sabiedrības kontroli, kas kulminējusies ar lielas reģiona iedzīvotāju daļas ieslodzīšanu pāraudzināšanas nometnēs. Šo tendenci aktīvi kritizē cilvēktiesību aizstāvji, apsūdzot Ķīnas valdību genocīdā.[2]
Administratīvais iedalījums
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Siņdzjana administratīvi iedalīta 14 prefektūras līmeņa administratīvi teritoriālajās vienībās: divas prefektūras līmeņa pilsētas (reģiona centrs Urumči un Karamaja), septiņas prefektūras un piecas autonomās prefektūras, tajā skaitā Iles Kazahu autonomā prefektūra, kurai pakļautas divas no septiņām prefektūrām. Prefektūras līmeņa vienības tālāk iedalītas 11 rajonos, 22 apriņķa līmeņa pilsētās, 62 apriņķos un sešos autonomajos apriņķos. Septiņas no apriņķa līmeņa pilsētām nepieder ne pie vienas no prefektūras līmeņa administratīvajām vienībām un tās faktiski pārvalda saimnieciski militāra organizācija Siņdzjanas Rūpniecības un būvniecības korpuss.
![]() | |||||||
Numurs kartē |
Nosaukums | Centrs | Uiguru | Ķīniešu | Iedzīvotāji (2010) | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|
— Subprovinces nozīmes autonomā prefektūra — | |||||||
1 | Iles Kazahu autonomā prefektūra | Kuldža | ئىلى قازاق ئاپتونوم ئوبلاستى Ili Qazaq Aptonom Oblasti |
Yīlí Hāsàkè Zìzhìzhōu |
2 482 627 [a] | ||
— Prefektūras līmeņa pilsētas — | |||||||
2 | Urumči | Tiaņšaņa | ئۈرۈمچى شەھرى Ürümchi Shehri |
乌鲁 Wūlǔmùqí Shì |
3 110 280 | ||
3 | Karamaja | Karamaja | قاراماي شەھرى Qaramay Shehri |
Kèlāmǎyī Shì |
391 008 | ||
— Prefektūras — | |||||||
4 | Altaja prefektūra pakļauta Iles prefektūrai |
Altaja | ئالتاي ۋىلايىتى Altay Wilayiti |
Ālètài Dìqū |
526 980 | ||
5 | Tarbagatajas prefektūra pakļauta Iles prefektūrai |
Čečeka | تارباغاتاي ۋىلايىتى Tarbaghatay Wilayiti |
Tǎchéng Dìqū |
1 219 212 | ||
6 | Turpanas prefektūra | Turpana | تۇرپان ۋىلايىتى Turpan Wilayiti |
吐鲁 Tǔlǔfān Dìqū |
622 679 | ||
7 | Kumulas prefektūra | Kumula | قۇمۇل ۋىلايىتى Qumul Wilayiti |
哈密 Hāmì Dìqū |
572 400 | ||
8 | Kašgaras prefektūra | Kašgara | قەشقەر ۋىلايىتى Qeshqer Wilayiti |
喀什 Kāshí Dìqū |
3 979 362 | ||
9 | Aksu prefektūra | Aksu | ئاقسۇ ۋىلايىتى Aqsu Wilayiti |
Ākèsū Dìqū |
2 370 887 | ||
10 | Hotenas prefektūra | Hotena | خوتەن ۋىلايىتى Xoten Wilayiti |
Hétián Dìqū |
2 014 365 | ||
— Autonomās prefektūras — | |||||||
11 | Bortalas Mongoļu autonomā prefektūra | Bortala | بۆرتالا موڭغۇل ئاپتونوم ئوبلاستى Börtala Mongghul Aptonom Oblasti |
Bó'ěrtǎlā Měnggǔ Zìzhìzhōu |
443 680 | ||
12 | Čandzji Hueju autonomā prefektūra | Čandzji | سانجى خۇيزۇ ئاپتونوم ئوبلاستى Sanji Xuyzu Aptonom Oblasti |
Chāngjí Huízú Zìzhìzhōu |
1 428 592 | ||
13 | Kizilsū Kirgīzu autonomā prefektūra | Artuša | قىزىلسۇ قىرغىز ئاپتونوم ئوبلاستى Qizilsu Qirghiz Aptonom Oblasti |
Kèzīlèsū Kē'ěrkèzī Zìzhìzhōu |
525 599 | ||
14 | Bajangolas Mongoļu autonomā prefektūra | Korla | بايىنغولىن موڭغۇل ئاپتونوم ئوبلاستى Bayingholin Mongghul Aptonom Oblasti |
Bāyīnguōlèng Měnggǔ Zìzhìzhōu |
1 078 492 | ||
— Apriņķa līmeņa pilsētas — (Siņdzjanas Rūpniecības un būvniecības korpusa tiešā pārvaldē) | |||||||
15 | Šihedzi | شىخەنزە شەھرى Shixenze Shehri |
Shíhézǐ Shì |
635 582 | |||
16 | Udzjacjui | ئۇجاچۇ شەھرى Wujachu Shehri |
Wǔjiāqú Shì |
72 613 | |||
17 | Tumšuka | تۇمشۇق شەھرى Tumshuq Shehri |
图木舒克 Túmùshūkè Shì |
147 465 | |||
18 | Arala | ئارال شەھرى Aral Shehri |
Ālā'ěr Shì |
166 205 | |||
19 | Beituņa | بەيتۈن شەھىرى Beatün Shehiri |
Běitún Shì |
76 300 | |||
20 | Tiemeņguaņa | باشئەگىم شەھىرى Bashegym Shehiri |
铁门关市 Tiĕménguān Shì |
50 000 | |||
21 | Šuanhe | قوشئۆگۈز شەھىرى Qoshögüz Shehiri |
Shuānghé Shì |
53 800 |
- a ^ Iedzīvotāju skaitā nav iekļautas pakļautās Altajas un Tarbagatajas prefektūras.
Šim rakstam ir nepieciešamas atsauces uz ārējiem avotiem. Lūdzu, palīdzi uzlabot šo rakstu, pievienojot vismaz vienu atsauci. Ja ir kādi ieteikumi, vari tos pievienot diskusijā. Vairāk lasi lietošanas pamācībā. Meklēt atsauces: "Siņdzjana" – ziņas · grāmatas · scholar · brīvi attēli |
Demogrāfija
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Siņdzjanas pamatiedzīvotāji ir uiguri un province tiek uzskatīta par Ķīnas tirdzniecības un energotirgus logu uz Vidusāziju. Reģionā ir arī bagātas gāzes un derīgo izrakteņu atradnes un auglīgas lauksaimniecības zemes.
Gandrīz puse no Siņdzjanas reģiona 20 miljonus lielā iedzīvotāju kopskaita joprojām ir uiguri, tomēr reģionā tiek iepludināts aizvien lielāks etnisko ķīniešu skaits. Ja 1949. gadā ķīniešu īpatsvars Siņdzjanā bija seši procenti, tad šobrīd tas jau pārsniedzis 40%. Lielākā daļa uiguru ir musulmaņi un rakstībā viņi izmanto arābu alfabētu. Reģiona ietvaros izveidotas vairākas otrās un trešās pakāpes nacionālās autonomijas kazahiem, kirgīziem, mongoļiem, huejiem, pamiriešiem un citām mazākumtautībām.
Siņdzjanā pagājušā gadsimta trīsdesmitajos un četrdesmitajos gados neilgus laika posmus pastāvēja uiguru valsts, kas pazīstama kā Austrumturkestānas Republika. Taču 1949. gadā tā tika varmācīgi iekļauta komunistiskās Ķīnas sastāvā.
Uiguri apsūdz Pekinu centienos iznīdēt viņu savdabīgo kultūru, un pēdējā laikā provincē arvien biežāk uzliesmo vardarbīgi incidenti, kuros Ķīnas varasiestādes vaino uiguru separātistus un islāmistus.
Tautības
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3c/Map_of_language_areas_of_Xinjiang.png/300px-Map_of_language_areas_of_Xinjiang.png)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cd/Xinjiang_nationalities_by_prefecture_2000.png/300px-Xinjiang_nationalities_by_prefecture_2000.png)
Siņdzjanas etniskās grupas (2000) | ||
---|---|---|
Tautība | Skaits | Procenti |
Uiguri | 8 345 622 | 45,21 |
Ķīnieši (haņi) | 7 489 919 | 40,58 |
Kazahi | 1 245 023 | 6,74 |
Hueji | 839 837 | 4,55 |
Kirgīzi | 158 775 | 0,86 |
Mongoļi | 149 857 | 0,81 |
Dunsjani | 55 841 | 0,30 |
«Tadžiki» (pamirieši) | 39 493 | 0,21 |
Sibe | 34 566 | 0,19 |
Mandžūri | 19 493 | 0,11 |
Tudzja | 15 787 | 0,086 |
Uzbeki | 12 096 | 0,066 |
Krievi | 8935 | 0,048 |
Meo (hmongi) | 7006 | 0,038 |
Tibetieši | 6153 | 0,033 |
Džuani | 5642 | 0,031 |
Dauri | 5541 | 0,030 |
Tatāri | 4501 | 0,024 |
Salari | 3762 | 0,020 |
Atsauces
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]- ↑ «Sindzjanas Uiguru autonomais rajons». Ģeogrāfijas vārdnīca Pasaules zemes un tautas. Rīga : Galvenā enciklopēdiju redakcija. 1978. 638. lpp.
- ↑ «Uiguru kultūras masveida iznīcināšana – Ķīnas slēptais genocīds». lsm.lv. 2019-11-17. Skatīts: 2021-08-15.
Ārējās saites
[labot šo sadaļu | labot pirmkodu]Vikikrātuvē par šo tēmu ir pieejami multivides faili. Skatīt: Siņdzjana.
- Encyclopædia Britannica raksts (angliski)
- Encyclopædia Universalis raksts (franciski)
|
|