ZOO Brno
ZOO Brno je největší moravstánský koncentrační tábor pro živočichy. Nachází se v Brně-Bystrci nedaleko Pryglu. Jsou zde držena cizokrajná (například česká) zvířata. Právě pro svůj český původ jsou uvězněná zvířata vystavena nejkrutějšímu zacházení. K oblíbeným sadistickým kouskům patří napájení zvířat vodou ze Zvratky.
Podivné zacházení se zvířaty v brněnské ZOO[編集 | ソースを編集 ]
- Kuřátka v dětské ZOO
- několik týdnů si děti mohly hrát s jednodenními kuřátky v uzavřeném prostoru v areálu dětské ZOO. I podle ředitele Martina Hovorky je děti občas vyhazovaly do vzduchu nebo na ně skákaly. Vedení zahrady na konci letní sezony kuřátka z dětského koutku stáhlo. Po několika týdnech. Vysvětlení ředitele zní: "Měl tam být dozor. Stejně byla na zkrmení a už měla být stejně mrtvá."
- Antilopa adax
- Stádové zvíře žije už tři roky samo na několika metrech čtverečních. Ošklivě kulhá. Vysvětlení ředitele zní: "Antilopí samec může být samotář a navíc si ho možná vezme jiná zoologická zahrada."
- Kozy
- nemají přístřešek. Na noc jsou sice zavírány pod střechu, ale ve dne při třicetistupňových vedrech stojí na sluníčku. Vysvětlení ředitele zní: "Momentální ztížené podmínky jsou dočasné, podprsenka pro naše kozy je již objednána."
- Vlci
- vypelichali stresem, když se z okolí jejich výběhu stalo staveniště. Vystresovaná zvířata ztratila srst a musela být přemístěna. Vysvětlení ředitele zní: "Nikdo nevěděl, co to se zvířaty udělá. Byl to úlet." „Ale to, že chovatelé měli oddělit samce a samice vlků, protože jsme nechtěli mláďata, se nepochlubili, že? Lidé pak přicházeli s tím, že jeden ze samců má epileptické záchvaty. Nakonec z toho byla dvě mláďata. Nepoznali psa od fenky,“ kritizuje své podřízené Hovorka.
- Takin indický
- vzácné mládě po třech týdnech zemřelo. Podle zaměstnanců je to tím, že ředitel zakázal noční napájení. Vysvětlení ředitele zní: "Samci mají vrozené vady. Podle pitevní zprávy zemřel na nedovyvinutou plíci." Zde nutno podotknout, že i ředitel je samec.
- Tygr
- Podle zaměstnanců není reálné, aby mu pažní kost zlomila družka Satu. Myslí si, že úraz se stal, když tygra někdo skřípl mezi kovové zasunovací dveře. Jejich spekulace potvrdil i ředitel. „Stala se tam chovatelská chyba, ale nemůžu to dokázat."
- A čeho chtěli stížnostmi dosáhnout?
- „Aby se změnil přístup brněnského magistrátu. Úředníci si z vláčku prohlédnou zoo, vyplní formulář a mají na rok pokoj. Ale například nákup tří zbytečných mercedesů je nezajímá.“
Ředitel zoo sní o sopce s tunelem[編集 | ソースを編集 ]
„Bylo by to krásné, ve světě ojedinělé řešení a velké lákadlo,“ říká Hovorka na tiskové konferenci o Vesuvu nad Pryglem. „Lidé by jeli sopkou, mohli by se dívat na jednotlivé vrstvy vzniklé při vytváření planety a vnitřní výtah by přitom nijak nenarušil krajinu“.
Necyklopedie zjistila více: Inspiraci ředitel získal při kongresové turistice: "V Japonsku jsem viděl, jak se do jednoho kráteru vchází tunelem, jenom jsem vůbec netušil, proč." Pak ale přišly nějaké potíže s odbory a ředitel musel na jejich nátlak vydat novou směrnici. V zoo nyní platí zákaz kouření v klecích, výbězích a kancelářích, kde předstírají práci těhotné nekuřačky. Okamžitě se začali bouřit diskriminovaní kuřáci, a nápad byl na světě: "Potřebuji tu sopku. Kouř bude zadarmo."
"Jde o zakázku za dvě miliardy, postaví nám to náš Natcon llc, a odboráři puknou závistí", mne si ruce ředitelův asistent pro netěhotné kuřáky.
"Ředitel Hovorka je velký vizionář, žádný nepraktický snílek", staví se k odvážnému projektu náměstek primátora. "Dvě miliardy za to, aby už návštěvníci zoo neotravovali s těmi hloupými zvířaty, to se mi zdá přiměřené." [4] [5]
Sopka v zoo zasypala západ Brna[編集 | ソースを編集 ]
Brněnská sopka se stala největší investicí v historii Evropských fondů. Zasypala západ Brna: Na jihu přibližně od Kníniček po Komín, na západě sahá do katastrů obcí Jinačovice a Česká, na východě zasahuje Žabovřesky a Ponavu, severní okraj protíná Královo Pole přibližně v úrovni Srbské ulice, a zabírá celé Medlánky a větší část Řečkovic. Střed kráteru se nachází přibližně dvě stě metrů nad původním vrcholkem Medláneckého kopce a ostré okraje kráteru se vypínají ještě o dalších sto metrů výše.
Jak k tomu došlo? Musíme se vrátit o více než rok zpět, kdy si ředitel brněnské zoo Martin Hovorka zaletěl na služební výlet na dalekou Kamčatku, aby na vlastní oči viděl, jak nebude vypadat nový medvědí výběh nazvaný příznačně „Brumbrumije“. Na Kamčatce se nacházejí geologicky aktivní oblasti i četné sopky, a pan ředitel zoo zde od ruských hostitelů získal po několika přípitcích nový zajímavý poznatek: Sopečná láva je porézní, lehká, a sopečný tuf se podobá strusce či spíše škváře.
Svěřil se s tímto poznatkem svému asistentovi. „Škváře, říkáš? A ty bys, Martine, takovou sopku moc chtěl, viď... no podíváme se ti na to.“ Za týden již poslušná dcera ředitelova asistenta pro bestiologii Kateřina Bestiářová jako zástupkyně firmy Natcon LLC předložila Zoologické zahradě předběžnou kalkulaci sopky ze škváry. Mnohamiliardovou položkou ovšem byla samotná škvára, kterou firma Natcon LLC navrhovala přivézt z Černobylu (Natcon LLC je ruská firma) a naúčtovat v amerických dolarech (sídlo má v San Francisku, v Kalifornii).
Již to vypadalo beznadějně, neboť i na brněnském magistrátě již zaslechli slovo hospodářská krize. V tom si ředitel Hovorka vzpomněl na své krédo: „Dobrý manažer se pozná podle dobrých kontaktů!“ Ne nadarmo byl před šesti lety zasedal za město Brno v představenstvu brněnské Spalovny odpadků, a dodnes přece sedí za městskou část v dozorčí radě služeb ASA Žabovřesky. Ihned se chopil telefonu.
„Kopec škváry, pane doktore Hovorko??? Ehm … totiž ...“, oba ředitelé konkurenčních komunálních firem se, nezávisle na sobě, nejprve zakoktali a několikrát polkli naprázdno. Oba totiž mysleli, že po nich bývalý radní ze Žabovřesk chce zase peníze. Když pochopili, že Hovorkovi jde o skutečnou škváru, chopili se oba rázně iniciativy. Proud těžkých tatrovek se škvárou ze spalovny odpadků i z žabovřesských kotelen neustával po dny i noci. Tvar rychle rostoucí sopky nad zoologickou zahradou velkoryse usměrňovali ruští odborníci z Natconu LLC. Brzy se začalo o brněnské sopce hovořit v superlativech: Žádný jiný region od Gibraltarské skály po Finské Laponsko tak velkou stavbu z peněz Evropské unie nikdy nevybudoval.
Ne všichni, jak už to na světě chodí, jsou však na gigantické dílo pyšní. Jak pravil ředitel Hovorka: „Úspěch se u nás neodpouští“. Nejvíce nespokojenců kritizuje drobný detail, že škvára pokryla i trávník fotbalového hřiště na Srbské ulici v Králově Poli. Prý škvárové hřiště neobstojí před delegáty fotbalového svazu. Naopak fanoušci hokejové Komety fotbalistům vzkazují: „Máte co jste chtěli! Zbrojovka přece vždycky žádala od města víc škváry.“
Opravdu spokojeni jsou ovšem obyvatelé Kníniček, nad nimiž se sopka tyčí v celé své velkoleposti: „R 43 tudy teď už opravdu nepovede“, radují se upřímně. „Tolik škváry Ředitelství silnic a dálnic v životě nevidělo, ani s celým Státním fondem dopravní infrastruktury.“[6]
Jak (si) založit zoologickou zahradu[編集 | ソースを編集 ]
Nikdy nevykládejte, že zoologickou zahradu chcete pro své potěšení, ale že vaším záměrem je kulturně vzdělávat široké vrstvy pracujících. Na svém národním výboru vyhledejte vlivného známého a přesvědčte jej o tom, jak místní občané těžce nesou, že vaše obec (městečko, okres) ještě nemá zoo, ačkoli mnohem menší nebo méně významné obce (městečka, okresy) ji mají, jak školní dítka dychtí doplňovati si učivo praktickým poznáváním naší fauny, což jistě jim odepříti nelze, protože jinak by mohla upadnout do tenat fetování, případně předčasného manželství.
Začněte s jednohektarovým pozemkem s nezastavěným okolím, abyste nemuseli za několik let při rozšiřování zoo bourat Dienzenhoferův kostel. Navažte patronát s průmyslovým podnikem nebo aspoň s nadšeným důchodcem, který vám vyrobi z „odpadového“ materiálu pár klecí a ohrad. Od hajného, mysliveckého sdružení nebo již existujících zoologických zahrad si nechte darovat nebo od nich za malý peníz kupte několik našich divoce žijících zvířat: bažanta, čápa, daňka, havrana, jelena, jezevce, ježka, kachnu, kalouse, káně, kavku, kunu, labuť, lišku, muflona, poštolku, puštíka, racka, sojku, srnce, straku, tchoře, veverku, vránu (abychom to vzali abecedně). K nim získejte pár kožešinových a domácích zvířat: lišku polární, mývala, norka, ondatru, nutrii, morče, králíky, holuby, slepice, ovce — a máte zoologickou zahradu!
Nyní chvíli nechte národní výbor nadechnout, aby se stačil smířit s tím, že každá kultura něco stojí. Jak se ale s vaší zoo začne počítat v pravidelném rozpočtu, plnou parou vpřed! Dokažte, že naše fauna není dost atraktivní a jestli máte zvednout návštěvnost a zvýšit soběstačnost, musíte získat opice, medvědy, lvy, bizony, soby, pumy, pelikány, krokodýly atd. Když toho dosáhnete (samozřejmě i s pavilóny a ubikacemi), podnikněte větší počet expedic pro mrože, gorily horské, okapi a sněžného muže, protože jen tak zajistíte ochranu vzácných a ohrožených druhů světové fauny. A nebuďte moc nafoukaní, protože primát v podobném podnikání už nezískáte!
![]() |
Článek čerpá z díla |
![]() |
Zuzana Samková – Erich Tylínek – Jiří Volf, ZOO, útočiště zvířat |
Externí odkazy[編集 | ソースを編集 ]
Křížit Brno [7] Podaří se naklonovat Brněnského draka?
Stavba sluje nabírá zpoždění [8] Kolik bude stát sluj pro draka v ZOO Brno?
Zoo propustí pětinu zvířat [9] Šetřit se musí.
![]() |
Jak být zajímavý | |
Při odchodu ze zoologické zahrady začněte o překot pádit směrem k parkovišti a křičte: „Zachraň se, kdo můžeš, utekli jim!“ |
![]() |
Brněnské čtvrti a pamětihodnosti
|
---|---|
Augec • Betonovo • Blekfíld • Centralnoje • Husovice • Maloměřice • Monte Bú • Pisoárky • Vineyards • Žiguljovsk • Žebrotín
AZ Tower • Přehrada • Hlavní nádraží • Náves Svobody • Metro • Letiště • Hedvíčkova třída • Nové nádraží • Onderculus Romanus • Petrovská mešita • Phallus Brunensis • Noční linky • Říční flotila • Starobrno • Start raketoplánu • Šalin • Tuba• U Mikuláška • U Pavouka • Vozovna Pisárky • ZOO • Zelný rynek |