Dan svetog Knuta
Dan svetog Knuta (švedski: tjugondedag jul, tjugondag Knut); (norveški: St. Knuts dag ili tyvendedags jul); (finski: nuutinpäivä) je 20. i posljednji dan božićne proslave u Švedskoj, Norveškoj i Finskoj, a slavi se 13. januara.
U većem dijelu kršćanstva božićno vrijeme traje trinaest dana. Počinje na Božić (25. decembra), a završava na Bogojavljenje 6. januara. U Švedskoj, Norveškoj i Finskoj, božićna sezona traje dvadeset dana i završava 13. januara. U katoličkoj je liturgiji božićni blagdanski krug (do liturgijske reforme 1960-ih) trajao do Svijećnice 2. februara, a 13. januara bila je oktava Bogojavljenja Isusova krštenja. Danas božićni krug traje do blagdana Isusova krštenja u nedjelju nakon Sveta tri kralja. U Evangeličkoj crkvi u Njemačkoj božićni praznici završavaju 1. februara (od kada su uvedeni trenutni perikopni propisi iz 2018.)
Tradicija
[uredi | uredi izvor]Na ovaj dan tradicionalno se uklanjaju svijeće i ukrasi s božićnih drvaca. To se može dogoditi u slavljeničkom okruženju, završavajući skupljanjem ostataka slatkiša koji su ukrašavali drvce (švedski: julgransplundring). Ovo može biti još jedan blagdanski vrhunac, posebno za djecu. Zatim se stabla uklanjaju iz stana.
Historija
[uredi | uredi izvor]Dan je dobio ime po Svetom Knutu IV, kralju Danske. Neki izvori tvrde da je kralj Knut IV naredio da se božićno vrijeme produži na 20 dana pa je zbog toga dan tako nazvan. Drugi izvori tvrde da je Knut IV umro na taj dan 1086. godine.[1][2][3]
Običaji
[uredi | uredi izvor]U ruralnoj Finskoj, Knutov dan 13. januara još uvijek se slavio u poslijeratnom razdoblju, s procesijama u kojima je Knut maskiran kao jarac (finski: nuuttipukki), često u grupi, išao od kuće do kuće. Knut bi bio omotan životinjskom kožom, maskiran do neprepoznatljivosti i, u pravilu, imao je i rogove. Neka vrsta ranog anti-Djeda Mraza s pretkršćanskim, poganskim korijenima, Knut je bio nadasve zastrašujući; darove nije dijelio, ali je bezobrazno koristio sve što je u kući ostalo od božićne gozbe - ne samo alkoholna pića. Ova maskarada je sada gotovo potpuno nestala u Finskoj. Naziv "-pukki", koza, ostao je iz ovog običaja, jer se finski Djed Mraz zove "joulupukki" (doslovno: "božićni jarac"). Današnji finski "joulupukki" je dobroćudna, djedova figura koja slijedi svjetski poznate figure Djeda Mraza: bijelu bradu, malo trbušast, odjeven u crveno i nosi šiljatu kapu.
Reference
[uredi | uredi izvor]- ^ "Tjugondag Knut" [St. Knut's Day]. www.nordiskamuseet.se. Nordic Museum. 26. 2. 2013. Pristupljeno 10. 1. 2016.
- ^ Henrikson, Alf (2013). Svensk Historia [Swedish History] (jezik: švedski). Albert Bonniers Förlag. ISBN 978-9100136567.
- ^ "Knut kör julen ut" [Knut drives out Christmas]. www.firajul.nu. FiraJul. Arhivirano s originala, 8. 12. 2013. Pristupljeno 14. 1. 2016.