Kish (Sumer)
Ovaj članak ili neki od njegovih odlomaka nije dovoljno potkrijepljen izvorima (literatura, veb-sajtovi ili drugi izvori). |
Drevna Mezopotamija |
---|
Eufrat – Tigris |
Asirologija |
Gradovi / carstva |
Sumer: Uruk – Ur – Eridu |
Kish – Lagaš – Nippur |
Akadsko Carstvo: Akkad |
Babilon – Isin – Susa |
Asirija: Assur – Niniva |
Dur-Sharrukin – Nimrud |
Babilonija – Kaldeja |
Elam – Amoriti |
Huriti – Mitanni |
Kasiti – Urartu |
Kronologija |
Sumerski kraljevi |
Asirski kraljevi |
Babilonski kraljevi |
Jezik |
Klinasto pismo |
Sumerski – Akadski |
Elamski – Hurijski |
Mitologija |
Enûma Elish |
Gilgameš – Marduk |
Kiš (Kish) (Tall al-Uhaymir) bio je drevni grad u Sumeru, današnjem centralnom Iraku. Sumerski spisak kraljeva tvrdi da je to bio prvi grad sa kraljevima nakon Potopa.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/27/Murex_Rimush_Louvre_AO21404.jpg/250px-Murex_Rimush_Louvre_AO21404.jpg)
Historija
[uredi | uredi izvor]Bio je prvi grad, koji je imao kraljeve nakon potopa. Prva dinastija nakon potopa zvala se Prva dinastija od Kiša. Bog zaštitnik grada je Zababa. Grad je bio od velikog značaja početkom trećeg milenija p.n.e. Kraljevi Kiša su dominirali nad okolnim kraljevima juga Mesopotamije. Tako je jedan od kraljeva Kiša arbitrirao 2600. p. n. e. u konfliktu Ume i Lagaša. Sargon od Akada (2334. p. n. e. -2279. p. n. e. ) je najprije bio kralj u Kišu, pa je izgradio vlastitu prijestolnicu. U periodu Akadskog carstva nakon Sargona Akadskog Kiš postaje provincijski grad.
Iskopavanja
[uredi | uredi izvor]Na području Kiša iskopavanja je vršio francuski arheološki tim pod vodstvom Henri de Genouillaca od 1912. do 1914. Anglo-američki tim je vršio iskopavanja od 1923. do 1933. Nađena su dva značajna hrama, od kojih je jedan posvećeg boginji Nani. Nađena je velika palata Sargona od Akada.
Reference
[uredi | uredi izvor]- Karen Rhea Nemat-Nejat Daily Life in Ancient Mesopotamia (Greenwood, 1998, ISBN 0-313-29497-6; Hendrickson, 2002, ISBN 1-56563-712-7)
- N.K. Sanders (trans) The Epic of Gilgamesh (Penguin Classics, 1974, ISBN 0-14-044100-X)
- Nissen, Hans The early history of the ancient Near East, 9000-2000 B.C. (Chicago/London: University of Chicago Press, 1988. ISBN 0-226-58656-1, ISBN 0-226-58658-8) Elizabeth Lutzeir, trans.