Índex turmell-braç
L'índex turmell-braç (ITB) és una eina diagnòstica utilitzada per a l'avaluació de la circulació sistèmica cap als membres inferiors. Aquest paràmetre compara la pressió sistòlica de les artèries dels turmells (tibials posteriors i pèdies) amb les artèries braquials (humerals).
Mètode
modificaPer realitzar aquest mesurament és necessari comptar amb un equip de Doppler continu (no es realitza amb estetoscopi) amb sonda de 8 a 9 MHz i almenys un esfigmomanòmetre convencional amb manegot(s) de 12 cm d'ample, és preferiblement que l'ample s'apropi al 40% de la circumferència de l'extremitat.[1]
Se suggereix iniciar l'exploració localitzant les artèries a explorar amb la palpació, si no és possible localitzar-les amb els dits es farà totalment amb el Doppler continu llevat que es trobin totalment obstruïdes (en aquest cas no s'obtindrà el so de l'ona de pols arterial).[2] Després d'aproximar a la seva posició mitjançant palpació es busca amb el Doppler continu la millor posició i angle que permeti l'audició de l'ona de pols. Un cop aconseguit això es procedirà a prendre la pressió sistòlica de l'artèria mitjançant l'esfigmomanòmetre.
Limitacions
modificaL'ITB té alguns problemes:
- L'ITB és conegut per ser poc fiable en pacients amb calcificació arterial (enduriment de les artèries), que es tradueix en artèries que són poc o gens compressibles,[3] llavors les artèries rígides produeixen una pressió del turmell falsament elevada, donant falsos negatius[4]). Això sovint es troba en els pacients amb diabetis mellitus[5] (el 41% dels pacients amb arteriopatia perifèrica tenen diabetis[6]), insuficiència renal o en fumadors importants.
- L'ITB no és sensible en arteriopatia perifèrica lleu.[7] S'utilitzen de vegades proves de caminada (6 minuts) per augmentar la sensibilitat de l'ITB,[8] però això no és adequat per als pacients que són obesos o tenen comorbiditats, com ara aneurisma aòrtic, i augmenta la durada de l'avaluació.
- La manca d'estandardització de protocols[9] redueix la fiabilitat de les valoracions obtingudes segons els observadors.[10]
- Calen operadors qualificats per obtenir resultats consistents i precisos.[11]
Indicacions
modificaVarien segons les guies. Així s'indicaria:[12]
- Quan hi hagi almenys un dels següents: claudicació intermitent, ferides a extremitats inferiors que no sanen, edat de 65 anys, o 50 anys amb antecedents de tabaquisme o diabetis.
- Amb pacients ja diagnosticats de MAP: per fer-ne un seguiment o, sobretot, per poder comparar els valors inicials i posteriors a l'establiment d'un nou tractament (sobretot quirúrgic).
Tot i que seria aconsellable la seva determinació amb persones amb risc cardiovascular, la indicació no està clarament establerta.[13] Sí que és la primera mesura a realitzar davant d'una clínica suggestiva de malaltia arterial perifèrica.[14]
Interpretació
modificaValor obtingut | Interpretació |
---|---|
Major de 1,2 | Anormal |
1,0 - 1,2 | Normal |
0,9 - 1,0 | Acceptable |
0,8 - 0,9 | Malaltia arterial |
0,5 - 0,8 | Malaltia arterial moderada, la claudicació pot presentar-se amb valors menors de 0,6.[15] |
Menor de 0,5 | Malaltia arterial severa, dolor en repòs si és <0,25.[15] |
Referències
modifica- ↑ Naghavi, Morteza. Asymptomatic Atherosclerosis: Pathophysiology, Detection and Treatment (en anglès). Springer, 2008, p. 712. ISBN 9781603271783.
- ↑ Migliacci R, Nasorri R, Ricciarini P, Gresele P «Ankle-brachial index measured by palpation for the diagnosis of peripheral arterial disease». Fam Pract, 25, 4, 2008, pàg. 228-32. DOI: 10.1093/fampra/cmn035. PMID: 18567610.
- ↑ Allison MA, Hiatt WR, Hirsch AT, Coll JR, Criqui MH «A high ankle-brachial index is associated with increased cardiovascular disease morbidity and lower quality of life». J Am Coll Cardiol., 51, 13, abril 2008, pàg. 1292–8. DOI: 10.1016/j.jacc.2007.11.064. PMID: 18371562.
- ↑ American Diabetes Association «Peripheral Arterial Disease in People with Diabetes». Diabetes Care, 26, 12, desembre 2003, pàg. 3333–3341. DOI: 10.2337/diacare.26.12.3333. PMID: 14633825.
- ↑ Aboyans V, Ho E, Denenberg JO, Ho LA, Natarajan L, Criqui MH «The association between elevated ankle systolic pressures and peripheral occlusive arterial disease in diabetic and nondiabetic subjects». J Vasc Surg., 48, 5, novembre 2008, pàg. 1197–203. DOI: 10.1016/j.jvs.2008.06.005. PMID: 18692981.
- ↑ Novo S «Classification, epidemiology, risk factors, and natural history of peripheral arterial disease». Diabetes Obes Metab., 4, març 2002, pàg. S1–6. DOI: 10.1046/j.1463-1326.2002.0040s20s1.x. PMID: 12180352.
- ↑ Stein R, Hriljac I, Halperin JL, Gustavson SM, Teodorescu V, Olin JW «Limitation of the resting ankle-brachial index in symptomatic patients with peripheral arterial disease». J Vasc Med., 11, 1, febrer 2006, pàg. 29–33. DOI: 10.1191/1358863x06vm663oa. PMID: 16669410.
- ↑ Montgomery PS, Gardner AW, «The clinical utility of a six-minute walk test in peripheral arterial occlusive disease patients». J Am Geriatr Soc, 46, 6, juny 1998, pàg. 706–11. PMID: 9625185.
- ↑ Jeelani NU, Braithwaite BD, Tomlin C, MacSweeney ST «Variation of method for measurement of brachial artery pressure significantly affects ankle-brachial pressure index values». Eur J Vasc Endovasc Surg., 20, 1, juliol 2000, pàg. 25–8. DOI: 10.1053/ejvs.2000.1141. PMID: 10906293.
- ↑ Caruana MF, Bradbury AW, Adam DJ «The validity, reliability, reproducibility and extended utility of ankle to brachial pressure index in current vascular surgical practice». Eur J Vasc Endovasc Surg., 29, 5, maig 2005, pàg. 443–51. DOI: 10.1016/j.ejvs.2005.01.015. PMID: 15966081.
- ↑ Kaiser V, Kester AD, Stoffers HE, Kitslaar PJ, Knottnerus JA «The influence of experience on the reproducibility of the ankle-brachial systolic pressure ratio in peripheral arterial occlusive disease». Eur J Vasc Endovasc Surg., 18, 1, juliol 1999, pàg. 25–9. DOI: 10.1053/ejvs.1999.0843. PMID: 10388635.
- ↑ Rooke TW, Hirsch AT, Misra S, Sidawy AN, Beckman JA, Findeiss LK, Golzarian J, Gornik HL, Halperin JL, Jaff MR «2011 ACCF/AHA focused update of the guideline for the management of patients with peripheral artery disease (updating the 2005 guideline) a report of the American college of cardiology foundation/American heart association task force on practice guidelines». Journal of the American College of Cardiology, 58, 19, 2011, pàg. 2020-2045.
- ↑ Jennifer S. Lin, MD, MCR; Carin M. Olson, MD, MS; Eric S. Johnson, PhD; and Evelyn P. Whitlock, MD, MPH «The Ankle–Brachial Index for Peripheral Artery Disease Screening and Cardiovascular Disease Prediction Among Asymptomatic Adults: A Systematic Evidence Review for the U.S. Preventive Services Task Force». Ann Intern Med, 159, 5, 2013, pàg. 333-341. DOI: doi:10.7326/0003-4819-159-5-201309030-00007.
- ↑ Khan NA, Rahim SA, Anand SS, Simel DL, Panju A «Does the clinical examination predict lower extremity peripheral arterial disease?». JAMA, 295, 5, 2006, pàg. 536-46. DOI: 10.1001/jama.295.5.536. PMID: 16449619.
- ↑ 15,0 15,1 Sawyer, Robert J.; Traves D. Crabtree; Eugene F. Foley. Surgical Specialties. Lippincott Williams & Wilkins, 2000, p. 3. ISBN 0-7817-2771-5.