Bellús
Bellús és municipi del País Valencià situat a la comarca de la Vall d'Albaida.
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Espanya | ||||
Comunitat autònoma | País Valencià | ||||
Província | Província de València | ||||
Comarca | la Vall d'Albaida ![]() | ||||
Capital | Bellús ![]() | ||||
Població humana | |||||
Població | 306 (2023) ![]() | ||||
Gentilici | bellussera, bellusser ![]() | ||||
Idioma oficial | català (predomini lingüístic) ![]() | ||||
Geografia | |||||
Superfície | 9,5 km² ![]() | ||||
Altitud | 180 m ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Partit judicial | Ontinyent | ||||
Organització política | |||||
• Alcaldessa ![]() | Susana Navarro Ferrando ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 46839 ![]() | ||||
Codi INE | 46049 ![]() | ||||
Codi ARGOS de municipis | 46049 ![]() | ||||
Lloc web | bellus.es ![]() |
Geografia
modificaEl riu Albaida, que naix a la falda de la serra del Benicadell, al sud de la Vall d'Albaida, drena la vall i travessa la zona de matollar i pineda de la Serra Grossa (Comarques Centrals del País Valencià),[1] creant transversalment un pas estret, el congost de les Aigües de Bellús o Estret de les Aigües[2] entre els municipis de Benigànim i de Bellús al sud; i els termes i del Genovés i de Xàtiva al nord; entre la serra Grossa i la serra de la Creu.[3] És l'únic pas natural entre les comarques de la Costera i la Vall d'Albaida.
Història
modificaEn el seu terme, de 9,7 km², s'han trobat nombroses mostres de la cultura musteriana, pertanyents al paleolític mitjà. Parròquia annexa a la de Benigànim, va ser declarada independent el 1574. De gran importància és la batalla que tingué lloc dintre del seu terme, l'1 de setembre del 1522, durant la guerra de les Germanies en què les tropes reials, prèvia la presa de Xàtiva i Alzira, derrotaren els agermanats. Darrere l'expulsió dels moriscos, el 1609, el senyor territorial i primer marquès de Bèlgida, Francesc Bellvís, atorgà, l'11 de juny de 1611 carta pobla a 33 pobladors.
L'escut, aprovat pel Decret 2.478/1963, de 7 de setembre, publicat al BOE núm. 240, de 7 d'octubre de 1963, té el següent blasonament: Al primer, d'atzur, tres faixes d'or i al segon, de gules amb vuit besants d'or posats dos-dos-dos i dos, timbrat amb corona de marquès[4] L'escut va ser
Demografia
modifica1990 | 1992 | 1994 | 1996 | 1998 | 2000 | 2002 | 2004 | 2005 | 2007 | 2022 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
415 | 413 | 408 | 383 | 391 | 399 | 385 | 383 | 385 | 387 | 301 |
Edificis i llocs d'interés
modificaHi ha la Cova de la Petxina i la font de l'Alfama; font termal d'aigües bicarbonatades, que surten a 39 °C.[5] i que, en el segle xviii va donar lloc a un balneari que a mitjan segle passat arribà a ser un complex hostaler amb bones instal·lacions, on també s'envasava i comercialitzava l'aigua. Avui es troba totalment abandonat.
Del seu patrimoni cal destacar:
- Canal de Bellús a Xàtiva
- Ermita del Crist de la bona mort
- Església de santa Anna
- Palau dels Bellvís, segles XV-xvi, restaurat en 2000.
- El Pilonet, cim més emblemàtic del terme de Bellús.
-
Església de santa Anna
-
Palau del Bellvís
-
Ermita del Crist de la Bona Mort
Alcaldia
modificaDes de 2011 l'alcaldessa de Bellus és Susana Navarro Ferrando del Partit Popular (PP).[6]
Període | Alcalde o alcaldessa | Partit polític | Data de possessió | Observacions |
---|---|---|---|---|
1979–1983 | Diodoro Ferrando Cuquerella | CIL | 19/04/1979 | -- |
1983–1987 | Diodoro Ferrando Cuquerella | PDL | 28/05/1983 | -- |
1987–1991 | Diodoro Ferrando Cuquerella | UV | 30/06/1987 | -- |
1991–1995 | Diodoro Ferrando Cuquerella | UV | 15/06/1991 | -- |
1995–1999 | Diodoro Ferrando Cuquerella | UV | 17/06/1995 | -- |
1999–2003 | Diodoro Ferrando Cuquerella | UV-CCV | 03/07/1999 | -- |
2003–2007 | Joan Vicent García Monzó | PSPV-PSOE | 14/06/2003 | -- |
2007–2011 | Joan Vicent García Monzó | PSPV-PSOE | 16/06/2007 | -- |
2011–2015 | Susana Navarro Ferrando | PP | 11/06/2011 | -- |
2015–2019 | Susana Navarro Ferrando | PP | 13/06/2015 | -- |
2019-2023 | Susana Navarro Ferrando | PP | 15/06/2019 | -- |
Des de 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 | -- |
Fonts: Generalitat Valenciana[6] |
Referències
modifica- ↑ «Bellús». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ «Bellús». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ «Bellús». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ «Decreto 2478/1963, de 7 de septiembre, por el que se autoriza al Ayuntamiento de Bellús, de la provincia de Valencia, para adoptar su escudo heráldico municipal» (pdf) (en castellà). Butlletí Oficial de l'Estat, 240, 07-10-1963, pàg. 14.319 [Consulta: 23 març 2016].
- ↑ «Bellús». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ 6,0 6,1 Direcció d'Anàlisi i Polítiques Públiques de la Presidència. Generalitat Valenciana. «Banc de Dades Municipal. Bellús. Històric de Govern Local». Portal d'informació ARGOS. [Consulta: 2 desembre 2020].
Vegeu també
modificaEnllaços externs
modifica- Institut Valencià d'Estadística Arxivat 2010-06-18 a Wayback Machine.
- Portal de la Direcció General d'Administració Local de la Generalitat Arxivat 2008-05-26 a Wayback Machine.
- País Valencià, poble a poble, comarca a comarca de Paco González, d'on s'ha extret informació amb el seu consentiment.