Museros
Museros és un municipi del País Valencià que es troba a la comarca de l'Horta Nord.
Localització | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
Estat | Espanya | ||||
Comunitat autònoma | País Valencià | ||||
Província | Província de València | ||||
Comarca | Horta Nord ![]() | ||||
Capital | Museros ![]() | ||||
Població humana | |||||
Població | 6.741 (2023) ![]() | ||||
Gentilici | Muserenc, muserenca ![]() | ||||
Idioma oficial | català (predomini lingüístic) ![]() | ||||
Geografia | |||||
Superfície | 12,4 km² ![]() | ||||
Altitud | 12 m ![]() | ||||
Limita amb | |||||
Partit judicial | Massamagrell | ||||
Dades històriques | |||||
Patrocini | Sant Roc ![]() | ||||
Festa patronal | Agost | ||||
Organització política | |||||
• Alcaldessa ![]() | Cristina Civera Balaguer ![]() | ||||
Identificador descriptiu | |||||
Codi postal | 46136 ![]() | ||||
Fus horari | |||||
Codi INE | 46177 ![]() | ||||
Codi ARGOS de municipis | 46177 ![]() | ||||
Altres | |||||
Agermanament amb | |||||
Lloc web | museros.org… ![]() |
Geografia
modificaEl terme municipal es troba a la zona septentrional de l'Horta de València i compta, per tant, amb un clima mediterrani. La seua superfície és plana amb un pendent lleuger de nord-est a sud-est. Els únics accidents geogràfics es troben a la zona nord-occidental del terme, en els límits amb els municipis de Rafelbunyol i Nàquera. Allà es troben llomes que arriben a uns 96 metres d'alçada i que pertanyen als darrers contraforts del Sistema Ibèric.
Límits
modificaLimita amb Albalat dels Sorells, Albuixec, Emperador, Massalfassar, Massamagrell, Montcada, Rafelbunyol i amb la pedanía valenciana de Mauella i Tauladella (a la mateixa comarca); i amb Nàquera (al Camp de Túria).
Accés
modificaPer carretera, s'arriba a Museros per l'antiga N-340, de Barcelona, actual CV-300; per la CV-32 o carretera de la Gombalda que comunica l'autovia V-21 amb l'A-7 (bypass).
Museros compta també amb una estació de la Línia 3 de Metro de València, que comunica el municipa amb el centre de la ciutat, l'aeroport i altres pobles de la comarca.
Història
modificaCorresponents al període de plena romanització, es coneixen diversos punts amb importants vestigis que poden atribuir-se a vil·les rústiques. Al Pla de Montalt de la partida de la Sénia; a Maquives a la vora del Camí Vell de la Calderona; en un monticle de la Marta, entre el Pont de la Gombalda i la masia de Bernals; en el Pinxo, pròxim al últim lloc citat, entre el Pont de la Gombalda i la Séquia Reial de Montcada. També s'han trobat restes de la plena romanització a la bassa de Garró al nord-oest de la Marta en la caseta dels Pels, en el Xopar, en la Huitena, en la Lloma de Montalar, en el Mas del Palmiter i en la Pinada del Tort.
L'investigador Nicolau Primitiu Gómez Serrano assenyalà restes de conduccions d'aigua en distints punts del terme. Els més destacats s'apreciaven a la vora del Camí Vell de la Calderona.
L'origen de l'actual localitat és islàmic; la torre de Museros fou conquerida per Jaume I en juny de 1235, juntament amb la de Montcada. La vila fou donada a l'Orde de Sant Jaume que li va concedir carta pobla a fur de València el 1279. Posteriorment, el 1553, l'Orde de Sant Jaume atorgà nova carta pobla si bé es reservà el castell, els forns i l'església.
Demografia
modifica1900 | 1910 | 1920 | 1930 | 1940 | 1950 | 1960 | 1970 | 1981 | 1991 | 2000 | 2005 | 2006 | 2007 | 2012 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1.576 | 1.771 | 1.948 | 2.119 | 2.249 | 2.277 | 2.524 | 2.907 | 4.165 | 4.097 | 4.210 | 4.567 | 4.728 | 4.834 | 6.262 |
Economia
modificaL'economia de Museros se centra en l'agricultura i la indústria. La construcció a principis del segle XXI de polígons industrials va fer que la indústria adquirira una gran importància destacada, especialment en els sectors de la metal·lúrgia, l'alimentació, magatzems de fruita i la construcció.
Pel que fa a l'agricultura, el principal conreu és el taronger, amb més de 700 ha de les 1.200 en regadiu. Altres conreus són les tomaques (que van ser el conreu predominant fins a l'any 1960, amb el tradicional mercat de les tomaques), les carxofes, dacsa o cebes, entre altres. L'aigua per al reg prové de la séquia de Montcada i els pous. En algunes parcel·les es s'ha estés un sistema de reg gota a gota, substituint l'antic sistema de reg a manta. Al terreny secà trobem garroferes, ametlers i vinya. Compta a més a més amb ramaderia bovina, porcina i granges avícoles.
Política i govern
modificaComposició de la Corporació Municipal
modificaEl Ple de l'ajuntament està format per 13 regidors. En les eleccions municipals de 26 de maig de 2019 foren elegits 6 del Partit Socialista del País Valencià (PSPV-PSOE), 3 del Partit Popular (PP), 2 de Compromís per Museros (Compromís), 1 de Ciutadans - Partit de la Ciutadania (Cs) i 1 d'Esquerra Unida-Seguim Endavant (EUPV).
Candidatura | Cap de llista | Vots | Regidors | |||
Partit Socialista del País Valencià-PSOE | Cristina Civera Balaguer | 1.418 | 42,94% | 6 ( +2) | ||
Partit Popular | Manuel Moreno Comes | 680 | 20,59% | 3 ( ) | ||
Compromís per Museros | Víctor Xercavins i Garcia | 416 | 12,60% | 2 ( -1) | ||
Ciutadans - Partit de la Ciutadania | Jesús Lois Prior | 235 | 7,12% | 1 ( ) | ||
Esquerra Unida del País Valencià | Beatriz Sánchez Botello | 206 | 6,24% | 1 ( ) | ||
Altres candidatures[a][b] | 317 | 9,60% | 0 ( -1) | |||
Vots en blanc | 30 | 0,91% | ||||
Total vots vàlids i regidors | 3.302 | 100 % | 13 | |||
Vots nuls | 47 | 1,40% | ||||
Participació (vots vàlids més nuls) | 3.349 | 69,31%** | ||||
Abstenció | 1.483* | 30,69%** | ||||
Total cens electoral | 4.832* | 100 %** | ||||
Alcaldessa: Cristina Civera Balaguer (PSPV) (15/06/2019) Per majoria absoluta dels vots dels regidors (7 vots: 6 de PSPV i 1 d'EUPV[1]) | ||||||
Fonts: JEC,[2] JEZ Sagunt,[3] M. Interior,[4] Periòdic Ara.[5] (* No són vots sinó electors. ** Percentatge respecte del cens electoral.) |
Alcaldes
modificaDes de 2015 l'alcaldessa de Museros és Cristina Civera Balaguer de PSPV.[6][7]
Període | Alcalde o alcaldessa | Partit polític | Data de possessió | Observacions |
---|---|---|---|---|
1979–1983 | José María Simón Gimeno | PSPV-PSOE | 19/04/1979 | -- |
1983–1987 | José María Simón Gimeno | PSPV-PSOE | 28/05/1983 | -- |
1987–1991 | José María Simón Gimeno | PSPV-PSOE | 30/06/1987 | -- |
1991–1995 | José María Aznar Monferrer | PP | 15/06/1991 | -- |
1995–1999 | José María Aznar Monferrer | PP | 17/06/1995 | -- |
1999–2003 | Joaquim Albinyana Gimeno | PSPV-PSOE | 03/07/1999 | -- |
2003–2007 | José María Aznar Monferrer | PP | 14/06/2003 | -- |
2007–2011 | José María Aznar Monferrer | PP | 16/06/2007 | -- |
2011–2015 | José María Aznar Monferrer | PP | 11/06/2011 | -- |
2015–2019 | Cristina Civera Balaguer | PSPV-PSOE | 13/06/2015 | -- |
2019-2023 | Cristina Civera Balaguer | PSPV-PSOE | 15/06/2019 | -- |
Des de 2023 | n/d | n/d | 17/06/2023 | -- |
Fonts: Generalitat Valenciana[7] |
Monuments
modifica- Església de l'Assumpció.[8] És claustral i es va acabar de construir l'any 1734.
- Masia de Sant Onofre. Antic convent dominicà fundat en 1471, del que va ser prior Sant Lluís Bertran. Després de la desamortització va passar a mans privades.
- Ermita de Sant Roc. Fou construïda en 1692 en estil barroc.[9]
- Casa jardí de Teodor Llorente. Lloc de descans del famós poeta on es guarden diversos documents de l'escriptor de la renaixença.
Llocs d'interés
modifica- Séquia Reial de Montcada. Construïda l'any 850 pels reis romans Espero i Atles, rebé eixe nom per part del rei Jaume I. Rega les terres de 28 municipis.
- Via Augusta. Antic pas entre Sagunt i València, va ser reconvertida pels romans en immillorable via. Rodrigo Díaz de Vivar, Jaume I i el mariscal Suchet se'n beneficiaren per als seus plans de conquesta.
- Jaciments arqueològics. A la partida dels Germanells, apareixen troballes arqueològiques centenàries, que ens indiquen l'origen del primer establiment humà a Museros. En l'actualitat, el nucli es troba uns quilòmetres més pròxim al mar Mediterrani.
Festes locals
modificaFestes Majors en honor de Sant Roc i la Mare de Déu d'Agost (15, 16 i 17 d'agost). Dia del bou (14 d'agost. Altres festes: Sant Vicent, la Puríssima, Falles, Sant Antoni, 9 d'octubre.
A més de les festes lligades a celebracions religioses, el poble de Museros compta també amb una tradició de festivitats civils i de cultura laïca. La més destacada, la Festa Estellés (o Sopar Estellés), se celebra un divendres a la nit al llarg de la segona quinzena del mes de setembre. Durant eixa nit, els muserencs i muserenques reciten peces del poeta de Burjassot Vicent Andrés i Estellés i, més àmpliament, poemes escrits en valencià. Es tracta d'una celebració que reivindica la lírica, l'alta cultura, la llengua i la identitat valencianes.
També cal esmentar els cicles de concerts organitzats i interpretats per la Societat Unió Musical de Museros, el Cor de la SUMM i la Big Band Museros, concentrats en els mesos de desembre-gener (concerts de Nadal) i juliol (Juliols Musicals). Es tracta de peces musicals clàssiques i contemporànies interpretades per músics municipals.
Personatges destacats
modifica- Joan Baptista Muñoz i Ferrandis (Museros, 1745 - Madrid, 1799), historiador i filòsof, fundador de l'Arxiu General d'Índies a Sevilla.
- Joaquín Lizondo Vergara (Museros, 1933 - Massamagrell, 2008), més conegut com a Ferreret, va ser un jugador de pilota valenciana.
- Adrián Celda García (València, 1976), més conegut com a Adrián II, va ser un pilotaire professional.
- Clara Che Tórtola (València, 1997) jugadora de bàsquet que actualment juga a l'equip femení de bàsquet Segle XXI.[10]
- María Colomer, actriu i pallassa, Medalla al Mèrit de les Belles Arts 2009.
Notes
modifica- ↑ També participaren a les eleccions de 2019: Som Valencians (SomVal) (164 vots, 4,97%) i En Comu Podem (Podem) (153 vots, 4,63%)
- ↑ Podem Guanyar Museros (PGM) perdé 1 regidor obtingut a les eleccions de 2015.
Referències
modifica- ↑ L-emv «PSPV y EU llegan a un acuerdo de gobierno en Museros». Levante-EMV, 15-06-2019 [Consulta: 16 juny 2019].
- ↑ Junta Electoral Central «Resolución de 17 de septiembre de 2019, de la Presidencia de la Junta Electoral Central, por la que se procede a la publicación del resumen de los resultados de las elecciones locales convocadas por Real Decreto 209/2019, de 1 de abril, y celebradas el 26 de mayo de 2019, según los datos que figuran en las actas de proclamación remitidas por cada una de las Juntas Electorales de Zona. Provincias: Toledo, Valencia, Valladolid, Zamora, Zaragoza, Ceuta y Melilla». Butlletí Oficial de l'Estat, 235, 30-09-2019, pàg. 107.489 [Consulta: 29 abril 2020].
- ↑ Junta Electoral de Zona de Sagunt «Edicto de la Junta Electoral de Zona de Sagunto sobre proclamación de candidaturas a las elecciones locales convocadas el 26 de mayo de 2019» (pdf) (en castellà). Butlletí Oficial de la Província de València. Diputació Provincial de València [València], 82, 30-04-2019, pàg. 75-76 [Consulta: 28 juliol 2019].
- ↑ Ministeri de l'Interior. Govern d'Espanya. «Resultats provisionals - Eleccions locals 2019». Arxivat de l'original el 25 de juny 2019. [Consulta: 28 juliol 2019].
- ↑ Ara. «Eleccions municipals 2019. Resultats a Museros», 26-05-2019. [Consulta: 28 juliol 2019].
- ↑ Ministeri d'Hisenda i Administracions Públiques. «Informació de regidors 2015 (informació provisional)». [Consulta: 6 juliol 2015].
- ↑ 7,0 7,1 Direcció d'Anàlisi i Polítiques Públiques de la Presidència. Generalitat Valenciana. «Banc de Dades Municipal. Museros. Històric de Govern Local». Portal d'informació ARGOS. [Consulta: 1r setembre 2015].
- ↑ «Fitxa BRL:Iglesia Parroquial de la Asunción de Nuestra Señora». Cult.gva.es. [Consulta: Desembre 2015].
- ↑ «Fitxa BRL:Ermita de San Roque». Cult.gva.es. [Consulta: Desembre 2015].
- ↑ Belinchón, Víctor. «De Valencia a Rhode Island: La historia del salto a la NCAA de Clara Ché». Kiaenzona.com, 19-05-2015. [Consulta: 22 maig 2015].