Gàl·lia Belga: diferència entre les revisions
m →Vegeu també: ordre commons |
m Enllaços |
||
(18 revisions intermèdies per 6 usuaris que no es mostren) | |||
Línia 1: | Línia 1: | ||
{{infotaula geografia política |
{{infotaula geografia política}} |
||
La '''Gàl·lia Belga''' (en [[llatí]] ''Gallia Belgica'') |
La '''Gàl·lia Belga''' (en [[llatí]] ''Gallia Belgica'') va ser una [[província romana]] que ocupava el nord-est de les [[Gàl·lia|Gàl·lies]]. Amb [[Domicià]] ([[284]]-[[305]]) es va dividir en ''[[Belgica Prima]]'' i ''[[Belgica Secunda]]''. Ocupava l'actual [[Bèlgica]] i altres regions properes i el nord de França. |
||
== Història == |
== Història == |
||
[[Fitxer:Map Gallia Tribes Towns.png| |
[[Fitxer:Map Gallia Tribes Towns.png|miniatura|esquerra|Divisió de la Gàl·lia segons les fonts clàssiques]] |
||
Històricament, el nom de ''' |
Històricament, el nom de '''[[belgae]]''' (belgues) el va donar [[Juli Cèsar]] als grups de pobles del nord de la [[Gàl·lia]] (la Gàl·lia belga) separats dels seus veïns [[celtes]] pel [[Sena]] i el [[Marne]]. Limitaven a l'oest amb l'oceà i a l'est amb el [[Rin]]. Cèsar hi va incloure també la [[Betuwe|Insula Batavorum]]. Es creu que eren celtes d'origen però barrejats amb grups germànics. |
||
Tenien al sud els [[lingons]] o lingonis i els [[sèquans]]; a l'est els germànics [[ |
Tenien al sud els [[lingons]] o lingonis i els [[sèquans]]; a l'est els germànics [[vangíons]], [[nèmetes]] i [[tribocs]] (que havien creuat a la riba esquerra del Rin, els dos primers després de Cèsar però els darrers potser ja abans) de la plana d'[[Alsàcia]]. |
||
Com a pobles belgues s'esmenten els [[mòrins]], els [[nervis (grup humà)|nervis |
Com a pobles belgues s'esmenten els [[mòrins]], els [[nervis (grup humà)|nervis]], els [[rems]], els [[menapis]], els [[suessions]], els [[hasses]], els [[bataus]], els [[veliocasses]], els [[veromandus]], els [[atuàtucs]], els [[condruses]], els [[trèvers]], els [[mediomàtrics]], els [[leucs]], els [[eburons]], els [[ambians]], els [[bel·lòvacs]], els [[atrèbats]], els [[calets]], els [[meldes]] i altres, però alguns eren germànics i altres barrejats. Els [[aulercs]] no és segur que fossin belgues. ''Nemetocena'' ([[Arràs]]) era la capital dels atrebats i Cèsar la situa a Bèlgica. Hi havia un poble específicament anomenat belga, entre l'[[Oise]] i l'[[Escalda]] a la [[Picardia]] i [[Artois]]. |
||
Cèsar va distingir la Gàl·lia Belga de la [[Gàl·lia Cèltica]] i de l'[[Aquitània]] tant en costums, com en normes polítiques i llengua, però tot i així a la Gàl·lia Belga es van barrejar pobles d'origen germànic i d'altres celtes o barrejats. |
Cèsar va distingir la Gàl·lia Belga de la [[Gàl·lia Cèltica]] i de l'[[Aquitània]] tant en costums, com en normes polítiques i llengua, però tot i així a la Gàl·lia Belga es van barrejar pobles d'origen germànic i d'altres celtes o barrejats. |
||
Quan Cèsar va ser a la Gàl·lia els suessions tenien com a rei a [[Divitiacus]], que dominava fins a tot la [[Britànnia]] on els belgues s'havien establert a la costa. |
|||
August va dividir la Gàl·lia l'any [[27]] i va fer més gran Aquitània creant una província de nom Gàl·lia Lugdunensis amb capital a |
[[August]] va dividir la Gàl·lia l'any [[27]] i va fer més gran Aquitània creant una província de nom [[Gàl·lia Lugdunensis]] amb capital a [[Lugdúnum]] o [[Lió]], a més de la Província ([[Provença]], que estrictament era part de la Gàl·lia.<ref>{{ref-web |cognom=Smith |nom=William (ed.) |url=http://www.perseus.tufts.edu/hopper/text?doc=Perseus%3Atext%3A1999.04.0064%3Aalphabetic+letter%3DB%3Aentry+group%3D4%3Aentry%3Dbelgae-geo |consulta=11 d'agost de 2022 |títol=Belgae |obra=Dictionary of Greek and Roman Geography (1854)}}</ref> |
||
== Referències == |
|||
{{Referències}} |
|||
== Vegeu també == |
== Vegeu també == |
||
* [[Belgae]] |
|||
{{commonscat}} |
|||
*[[ |
* [[Iulio Bona]] |
||
*[[Iulio Bona]] |
|||
{{Commonscat}} |
|||
{{Autoritat}} |
{{Autoritat}} |
||
{{ORDENA:Gallia Belga}} |
{{ORDENA:Gallia Belga}} |
||
[[Categoria:Gàl·lia Belga| ]] |
[[Categoria:Gàl·lia Belga| ]] |
Revisió de 20:09, 19 gen 2024
Gallia Belgica (la) ![]() | |||||
Epònim | belgues ![]() | ||||
---|---|---|---|---|---|
Localització | |||||
| |||||
Període històric | Imperi Romà | ||||
Prefectura pretoriana | prefectura del pretori de les Gàl·lies | ||||
Diòcesi | diòcesi de la Gàl·lia ![]() | ||||
Capital | Reims Trèveris ![]() | ||||
Geografia | |||||
Part de | |||||
Dades històriques | |||||
Creació | 22 aC ![]() | ||||
Dissolució | segle V ![]() | ||||
Següent | Germània Superior ![]() | ||||
La Gàl·lia Belga (en llatí Gallia Belgica) va ser una província romana que ocupava el nord-est de les Gàl·lies. Amb Domicià (284-305) es va dividir en Belgica Prima i Belgica Secunda. Ocupava l'actual Bèlgica i altres regions properes i el nord de França.
Història
[modifica]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/ba/Map_Gallia_Tribes_Towns.png/220px-Map_Gallia_Tribes_Towns.png)
Històricament, el nom de belgae (belgues) el va donar Juli Cèsar als grups de pobles del nord de la Gàl·lia (la Gàl·lia belga) separats dels seus veïns celtes pel Sena i el Marne. Limitaven a l'oest amb l'oceà i a l'est amb el Rin. Cèsar hi va incloure també la Insula Batavorum. Es creu que eren celtes d'origen però barrejats amb grups germànics.
Tenien al sud els lingons o lingonis i els sèquans; a l'est els germànics vangíons, nèmetes i tribocs (que havien creuat a la riba esquerra del Rin, els dos primers després de Cèsar però els darrers potser ja abans) de la plana d'Alsàcia.
Com a pobles belgues s'esmenten els mòrins, els nervis, els rems, els menapis, els suessions, els hasses, els bataus, els veliocasses, els veromandus, els atuàtucs, els condruses, els trèvers, els mediomàtrics, els leucs, els eburons, els ambians, els bel·lòvacs, els atrèbats, els calets, els meldes i altres, però alguns eren germànics i altres barrejats. Els aulercs no és segur que fossin belgues. Nemetocena (Arràs) era la capital dels atrebats i Cèsar la situa a Bèlgica. Hi havia un poble específicament anomenat belga, entre l'Oise i l'Escalda a la Picardia i Artois.
Cèsar va distingir la Gàl·lia Belga de la Gàl·lia Cèltica i de l'Aquitània tant en costums, com en normes polítiques i llengua, però tot i així a la Gàl·lia Belga es van barrejar pobles d'origen germànic i d'altres celtes o barrejats.
Quan Cèsar va ser a la Gàl·lia els suessions tenien com a rei a Divitiacus, que dominava fins a tot la Britànnia on els belgues s'havien establert a la costa.
August va dividir la Gàl·lia l'any 27 i va fer més gran Aquitània creant una província de nom Gàl·lia Lugdunensis amb capital a Lugdúnum o Lió, a més de la Província (Provença, que estrictament era part de la Gàl·lia.[1]