Lutècia: diferència entre les revisions
m neteja i estandardització de codi |
m Plantilles |
||
Línia 8: | Línia 8: | ||
Quan Cèsar preparava l'[[Batalla de Gergòvia|atac a Gergòvia]] ([[52 aC]]) va enviar a [[Tit Labiè (tribú)|Tit Labiè]] amb quatre legions contra els parisis i els [[sènons]]. Labienus va avançar de d'[[Agedincum]] seguint el Sena i el cap gal [[camulogè]] l'esperava a una zona de maresmes per impedir-li travessar el riu i Labiè, al no poder creuar per la zona de maresmes va sortir del camp de nit i va retornar a ''Melodunum'' ([[Melum]]) una ciutat dels sènons, i es va apoderar de la ciutat i de 50 vaixells i llavors va marxar contra Lutècia. Quan ja la tenia a la vista els gals la van incendiar i van destruir els ponts i es van col·locar a la riba del Sena deixant a Labiè al mig. Coneguda la derrota de Cèsar a Gergòvia, els [[bel·lòvacs]] es van unir als sènons i van atacar també a Labiè que es va poder retirar cap a Melodunum. Després va poder rebutjar l'atac dels gals i es va poder retirar cap a Agedincum.<ref>[[Juli Cèsar]], ''[[De bello gallico]]'' VII, 57-62</ref> |
Quan Cèsar preparava l'[[Batalla de Gergòvia|atac a Gergòvia]] ([[52 aC]]) va enviar a [[Tit Labiè (tribú)|Tit Labiè]] amb quatre legions contra els parisis i els [[sènons]]. Labienus va avançar de d'[[Agedincum]] seguint el Sena i el cap gal [[camulogè]] l'esperava a una zona de maresmes per impedir-li travessar el riu i Labiè, al no poder creuar per la zona de maresmes va sortir del camp de nit i va retornar a ''Melodunum'' ([[Melum]]) una ciutat dels sènons, i es va apoderar de la ciutat i de 50 vaixells i llavors va marxar contra Lutècia. Quan ja la tenia a la vista els gals la van incendiar i van destruir els ponts i es van col·locar a la riba del Sena deixant a Labiè al mig. Coneguda la derrota de Cèsar a Gergòvia, els [[bel·lòvacs]] es van unir als sènons i van atacar també a Labiè que es va poder retirar cap a Melodunum. Després va poder rebutjar l'atac dels gals i es va poder retirar cap a Agedincum.<ref>[[Juli Cèsar]], ''[[De bello gallico]]'' VII, 57-62</ref> |
||
Finalment la ciutat va agafar el nom del poble i es va dir ''Civitas Parisiorum''. [[Zosimus]] l'esmenta com ''Parisium''.{{text imprecís|data=2020}} Els romans hi tenien una base fluvial. L'antiga ciutat a l'illa dins el Sena és la moderna ''Cité'', i tenia al costat una altra illa on és avui Notre Dame. Les dos illes no van quedar unides fins al segle |
Finalment la ciutat va agafar el nom del poble i es va dir ''Civitas Parisiorum''. [[Zosimus]] l'esmenta com ''Parisium''.{{text imprecís|data=2020}} Els romans hi tenien una base fluvial. L'antiga ciutat a l'illa dins el Sena és la moderna ''Cité'', i tenia al costat una altra illa on és avui Notre Dame. Les dos illes no van quedar unides fins al {{segle|XVI}}. El nom va acabar convertit en [[París]] a l'alta edat mitjana. |
||
Sota domini romà fou una petita ciutat, que [[Ammià]] qualifica de castell (no li dóna el títol de ciutat) i [[Zosimus]] i Julià{{text imprecís|data=2020}} la defineixen com a "petita ciutat". [[Julià l'Apòstata]] hi fou proclamar emperador el [[359 aC]]. |
Sota domini romà fou una petita ciutat, que [[Ammià]] qualifica de castell (no li dóna el títol de ciutat) i [[Zosimus]] i Julià{{text imprecís|data=2020}} la defineixen com a "petita ciutat". [[Julià l'Apòstata]] hi fou proclamar emperador el [[359 aC]]. |
Revisió del 00:11, 14 des 2020
Tipus | Jaciment arqueològic romà i ciutat romana ![]() | |||
---|---|---|---|---|
Localitzat a l'entitat geogràfica | île de la Cité ![]() | |||
Localització | ||||
Entitat territorial administrativa | Gàl·lia Lugdunesa ![]() | |||
| ||||
Lutècia (llatí Lutetia o Lutetia Parisiorum, grec Λουκοτεκία) fou una ciutat de la Gàl·lia al limít entre la Cèltica i la Bèlgica, al territori dels gals parisis (parisii) a la regió del Sena. La ciutat és esmentada per primer cop per Juli Cèsar, i és la predecessora de París, la capital actual de França.
Que el 53 aC hi va celebrar una reunió amb caps gals, i l'esmenta sempre com Lutetia Parisiorum. A les operacions del 52 aC diu que era una illa al Sequana (Sena).
Quan Cèsar preparava l'atac a Gergòvia (52 aC) va enviar a Tit Labiè amb quatre legions contra els parisis i els sènons. Labienus va avançar de d'Agedincum seguint el Sena i el cap gal camulogè l'esperava a una zona de maresmes per impedir-li travessar el riu i Labiè, al no poder creuar per la zona de maresmes va sortir del camp de nit i va retornar a Melodunum (Melum) una ciutat dels sènons, i es va apoderar de la ciutat i de 50 vaixells i llavors va marxar contra Lutècia. Quan ja la tenia a la vista els gals la van incendiar i van destruir els ponts i es van col·locar a la riba del Sena deixant a Labiè al mig. Coneguda la derrota de Cèsar a Gergòvia, els bel·lòvacs es van unir als sènons i van atacar també a Labiè que es va poder retirar cap a Melodunum. Després va poder rebutjar l'atac dels gals i es va poder retirar cap a Agedincum.[1]
Finalment la ciutat va agafar el nom del poble i es va dir Civitas Parisiorum. Zosimus l'esmenta com Parisium.[text imprecís] Els romans hi tenien una base fluvial. L'antiga ciutat a l'illa dins el Sena és la moderna Cité, i tenia al costat una altra illa on és avui Notre Dame. Les dos illes no van quedar unides fins al segle xvi. El nom va acabar convertit en París a l'alta edat mitjana.
Sota domini romà fou una petita ciutat, que Ammià qualifica de castell (no li dóna el títol de ciutat) i Zosimus i Julià[text imprecís] la defineixen com a "petita ciutat". Julià l'Apòstata hi fou proclamar emperador el 359 aC.
A finals del segle V fou ocupada pels francs i el 508 Clodoveu I la va convertir en la seva capital.
Lutècia també té una certa fama per aparèixer amb alguna freqüència en els àlbums d'Astèrix. És, per exemple, la ciutat del cosí de l'Obèlix (l'Amèrix), dels traficants de falç d'or, la ciutat on vivien en el seu passat els venedors de vins de l'escut Avern (entre ells l'Alàmbix), etcetera.
Les restes romanes són molt minses.
Referències
- ↑ Juli Cèsar, De bello gallico VII, 57-62
{{#coordinates:}}: no hi pot haver més d'una etiqueta primària per pàgina