1867
Aparença
Tipus | any civil i any comú que comença en dimarts ![]() |
---|---|
Altres calendaris | |
Gregorià | 1867 (mdccclxvii) |
Islàmic | 1284 – 1285 |
Xinès | 4563 – 4564 |
Hebreu | 5627 – 5628 |
Calendaris hindús | 1922 – 1923 (Vikram Samvat) 1789 – 1790 (Shaka Samvat) 4968 – 4969 (Kali Yuga) |
Persa | 1245 – 1246 |
Armeni | 1316 |
Rúnic | 2117 |
Ab urbe condita | 2620 |
Categories | |
Naixements Defuncions Esdeveniments Obres | |
Segles | |
segle xviii - segle xix - segle xx | |
Dècades | |
1830 1840 1850 - 1860 - 1870 1880 1890 | |
Anys | |
1864 1865 1866 - 1867 - 1868 1869 1870 |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2f/Europa_1867.svg/langca-300px-Europa_1867.svg.png)
Esdeveniments
[modifica]- Països Catalans
- 15 d'agost - Barcelona: Gabriel Baldrich i Palau intenta un aixecament contra Isabel II d'Espanya.
- 3 d'octubre - Barcelona: s'hi inaugura el Teatre Romea amb la representació de La rosa blanca, de Serafí Pitarra.
- Resta del món
- Circàssia i Imperi Rus: fi del genocidi circassià, de la poblàcia de 1,5 milions de circassians, només 10 per cent van sobreviure a Rússia o com a refugiats
- 29 d'agost - Múnic El jurista i llatinista Karl Heinrich Ulrichs (1825-1895) fa la seva sortida de l'armari davant 500 juristes.
- 28 de setembre - Toronto (Ontario, el Canadà): aquesta ciutat esdevé la capital del país.
- El Territori de Wyoming es va convertir en el primer estat dels EUA on es va instaurar el «sufragi igual»[1] (sense diferències de gènere) encara que no el sufragi universal (no podien votar homes ni dones de pell negra).
Naixements
[modifica]- Països Catalans
- 17 de gener - Tordera: Prudenci Bertrana i Comte, escriptor modernista.
- 29 de gener - València: Vicent Blasco Ibáñez, escriptor, periodista i polític valencià (m. 1928).
- 19 de març - València: Juan Zapater, pintor i il·lustrador valencià (m. 1922).
- 18 d'abril - el Masnou: Lluís Millet i Pagès, fundador de l'Orfeó Català.[2]
- 2 de maig - Sabadell: Manuel Folguera i Duran, polític i enginyer català (m. 1951).[3]
- 6 de juny - Vicː Mercè Font i Codina, poetessa vigatana de la Renaixença (m. 1900).[4]
- 24 de juliol - Barcelonaː Consuelo Álvarez Pool, Violeta, periodista, telegrafista, escriptora, sufragista i feminista espanyola (m. 1959).[5]
- 27 de juliol - Lleida: Enric Granados i Campiña, compositor i pianista català.[6]
- 13 d'agost - Barcelona: Dolors Delhom, primera actriu catalana de finals del segle xix (m. 1912).
- 17 d'octubre - Mataró: Josep Puig i Cadafalch, arquitecte modernista català.
- Vic, Osona: Marià Serra i Esturí, periodista i canonge de la Catedral de Vic (m. 1931).
- Resta del món
- 1 de gener, Plymouth Hoeː Mary Acworth Evershed, astrònoma i acadèmica britànica, especialista en Dante (m. 1949).[7]
- 8 de gener: Emily Greene Balch, sindicalista nord-americana, escriptora i pacifista, Premi Nobel de la Pau (m. 1961).[8]
- 18 de gener, Metapa, actualment Ciudad Darío, Matagalpa, Nicaragua: Rubén Darío, poeta, periodista i diplomàtic nicaragüenc (m. 1916).
- 20 de gener, París: Yvette Guilbert, cantant, actriu, model pictòrica francesa (m.1944).[9]
- 10 de març, Lió, França: Hector Guimard, arquitecte i decorador, principal de l'Art Nouveau a França (m. 1942).[10]
- 25 de març, Parma (Itàlia): Arturo Toscanini, director d'orquestra italià (m. 1957).[11]
- 6 d'abril, Danville, Quebec, Canadà: Kate Campbell Hurd-Mead, feminista pionera i metgessa especialista en obstetrícia (m. 1941).[12]
- 9 d'abril, Valparaíso, Xile: Chris Watson, primer ministre d'Austràlia (m. 1941).
- 17 d'abril, Madrid: María Guerrero, actriu espanyola.[13]
- 23 d'abril: Johannes Andreas Grib Fibiger, metge i professor universitari danès, Premi Nobel de Medicina o Fisiologia (m. 1928).[14]
- 27 d'abril, Bucarest: Sarmiza Bilcescu, advocada
- 7 de maig: Władysław Reymont, escriptor polonès, Premi Nobel de Literatura (m. 1925).[15]
- 17 de maig, Parísː Georgette Agutte, pintora fauvista, escultora i col·leccionista d'art francesa (m. 1922).[16]
- 27 de maig:
- Gant (Bèlgica): Anna de Weert, pintora impressionista, assagista i prosista (m. 1950).[17]
- Hanley, Staffordshire, (Anglaterra): Arnold Bennett, novel·lista, dramaturg, crític i assagista anglès (m. 1931).[18]
- 4 de juny: Carl Gustaf Emil Mannerheim, militar i president de Finlàndia (m. 1951).
- 8 de juny: Frank Lloyd Wright, arquitecte americà (m. 1959).[19]
- 9 de juny, Langton Green, Kentː Emma Turner, ornitòloga i fotògrafa d'ocells anglesa (m. 1940).
- 16 de juny, Tirano: Rosa Genoni, modista, dissenyadora de moda italiana (m. 1954).[20]
- 27 de juny, Burcheid: Ewald Straesser, compositor alemany.
- 28 de juny: Luigi Pirandello, escriptor italià, Premi Nobel de Literatura (m. 1936).[21]
- 8 de juliol, Königsberg: Käthe Kollwitz, pintora, gravadora i escultora expressionista alemanya (m. 1945).[22]
- 14 de juliol, Giessen: Ferdinand Küchler, violinista.
- 3 d'agost, Bewdley (Anglaterra): Stanley Baldwin, polític Conservador britànic, en tres ocasions Primer Ministre del Regne Unit (m. 1947).[23]
- 12 d'agost, Dresdenː Edith Hamilton, escriptora i helenista nord-americana (m. 1963).[24]
- 14 d'agost, Kingston upon Thames, Anglaterra: John Galsworthy, novel·lista i dramaturg anglès, Premi Nobel de Literatura de 1932 (m. 1933).[25]
- 15 d'agost: Anathon Aall, acadèmic noruec.
- 5 de setembre, Nou Hampshireː Amy Beach, pianista i compositora estatunidenca (m. 1944).[26]
- 12 de setembre:
- Carlos Eugenio Restrepo, president de Colòmbia (m. 1937).[27]
- Castellammare di Stabia, Regne d'Itàlia: Alfredo Acton, militar i home d'estat italià.
- 11 de setembre, EUA: Ruthyn Turney, violinista.
- 24 de setembre, Vega Baja (Puerto Rico): Rafael Balseiro Dávila, pianista i compositor porto-riqueny.
- 2 d'octubre: Nilo Peçanha, president de Brasil (m. 1924).
- 3 d'octubre, Bewdley, Worcestershire, Anglaterra: Stanley Baldwin, polític anglès, Primer Ministre del Regne Unit (1923-1924) (m. 1947).[28]
- 16 d'octubre, Varsòviaː Kazimiera Bujwidowa, feminista polonesa, defensora del dret de les noies a estudiar (m. 1932).[29]
- 3 de novembre, Hardin, Iowa: William Wade Hinshaw, cantant i professor estatunidenc.
- 7 de novembre, Varsòvia, Polònia: Marie Curie, física i química francesa, premi Nobel de Física i de Química (m. 1934).[30]
- 23 de novembre, Haroː Lucrecia Arana, cantant espanyola (m. 1927).[31]
- 10 de desembre, Rodalquilar, Almería: Carmen de Burgos, escriptora, periodista i feminista espanyola (m. 1932).[32]
- 21 de desembre, Michigan: John Winter Thompson, músic.
- 22 de desembre, Opava, Imperi Austrohongarès: Joseph Maria Olbrich, arquitecte txec (m. 1908).
- Muhammad Farid Bey, polític egipci d'origen turc (m. 1919).
- Oxford: William Edwin Thomas, compositor.
Necrològiques
[modifica]- Països Catalans
- 7 de gener - Barcelona: Antoni Casanovas i Bosch, empresari tèxtil i alcalde de Sabadell.
- Resta del món
- 18 de maig: Clarkson Frederick Stanfield, pintor
- 19 de juny - Querétaro, Mèxic: Maximilià I de Mèxic, aristòcrata austrohongarès[33]
- 25 d'agost - Hampton Court (Surrey, Anglaterra): Michael Faraday, físic i químic anglès.
- 31 d'agost - París: Charles Baudelaire, poeta, crític i traductor francès (n. 1821).[34]
- 20 d'octubre - Malvern: Sarah Ann Glover, pedagoga musical anglesa inventora de la tècnica musical Tònic sol-fa (n.1786).[35]
- 4 de desembre - París: Sophie Rude, pintora francesa i model d'artista (n. 1797).[36]
Vegeu també
[modifica]Referències
[modifica]- ↑ (anglès) Patricia Ward D'Itri, Cross currents in the international women's movement, 1848-1948, p. 17.
- ↑ «El Fons Família de Lluís Millet i Pagès. 2.2. Història del productor». Arxiu Municipal del Masnou. Arxivat de l'original el 2020-10-29. [Consulta: abril 2020].
- ↑ «Manuel Folguera i Duran | enciclopèdia.cat». [Consulta: 5 maig 2020].
- ↑ Godayol i Puig, Maite «Mercè Font i Codina (1867-1900): una poetessa verdagueriana». Ausa, Vol. 17, Núm. 137, 1996, pàg. 169-183.
- ↑ Según Alonso, Manuel. «Consuelo Álvarez Pool, Violeta: la feminista y masona olvidada». El Obrero, 23-11-2020. [Consulta: abril 2021].
- ↑ «Enric Granados i Campiña | enciclopèdia.cat». [Consulta: 31 maig 2020].
- ↑ Brück, Mary T. Thomas Hockey. The Biographical Encyclopedia of Astronomers. Springer, 2007. ISBN 13: 978-0-387-31022-0.
- ↑ «Emily Greene Balch. Facts» (en anglès). The Nobel Prize. [Consulta: març 2020].
- ↑ «Yvette Guilbert, la diva du café-concert» (en francès). Occitanie Musées.. [Consulta: 23 desembre 2023].
- ↑ «Hector Germain Guimard» (en francès). Larousse. [Consulta: març 2020].
- ↑ «Toscanini, Arturo» (en italià). Treccani. [Consulta: març 2020].
- ↑ «Collective Biographies of Women». University of Virginia Libraries. [Consulta: 19 febrer 2022].
- ↑ Campal Fernández, José Luis. «Cronología de María Guerrero». La ratonera. Revista asturiana de teatro, 27-06-2012. Arxivat de l'original el 2012-06-27. [Consulta: 19 abril 2020].
- ↑ «Johannes Fibiger. Facts» (en anglès). The Nobel Prize. [Consulta: abril 2020].
- ↑ «The Nobel Prize in Literature 1924» (en anglès americà). [Consulta: 4 maig 2020].
- ↑ Chichereau, Carine. «Georgette Agutte: d’amour et d’art (Peintresses en France, 4)» (en francès). Diacritik. Le magazine qui met l'accent sur la culture, 05-07-2021. [Consulta: 24 juliol 2022].
- ↑ «De Weert-Cogen, Anna». Arxivat de l'original el 2020-10-27. [Consulta: 29 abril 2020].
- ↑ «Arnold Bennett | British author» (en anglès). [Consulta: 27 maig 2020].
- ↑ Argan, Giulio Carlo, 1909-1992.. El arte moderno : del Iluminismo a los movimientos contemporaneos. 2a. ed. Tres Cantos (Madrid): Akal, [1998]. ISBN 84-460-0034-2.
- ↑ Paulicelli, Eugenia. «GENONI, Rosa» (en italià). Enciclopedia Treccani. [Consulta: 11 juliol 2024].
- ↑ «Luigi Pirandello | enciclopèdia.cat». [Consulta: 4 maig 2020].
- ↑ Blumberg, Naomi. «Käthe Kollwitz» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 9 gener 2021].
- ↑ «Stanley Baldwin | prime minister of United Kingdom» (en anglès). [Consulta: 15 agost 2020].
- ↑ «Edith Hamilton» (en anglès). Encyclopaedia Britannica. [Consulta: 14 juny 2020].
- ↑ «The Nobel Prize in Literature 1932» (en anglès americà). [Consulta: 11 agost 2020].
- ↑ «Amy Beach (1867-1944)» (en anglès). Library of Congress. [Consulta: 30 juliol 2022].
- ↑ Grandes forjadores (en castellà). Viviendas de Antioquia, 1985, p. 47.
- ↑ «Stanley Baldwin | prime minister of United Kingdom» (en anglès). [Consulta: 13 octubre 2020].
- ↑ Dobrochna, Kalwa. «Bujwidowa, Kazimiera (1867-1932)». A: Biographical Dictionary of Women's Movements and Feminisms in Central, Eastern, and South Eastern Europe: 19th and 20th Centuries (en anglès). Central European University Press, 2006, p. 85-88. ISBN 978-963-7326-39-4.
- ↑ «The Nobel Prize in Chemistry 1911» (en anglès americà). [Consulta: 12 maig 2020].
- ↑ «El 9 de mayo de 1927 fallecía la cantante de zarzuela Lucrecia Arana» (en castellà). Fundación Mariano Benlliure. [Consulta: 27 març 2021].
- ↑ «Carmen de Burgos. Biografía». Instituto Cervantes.
- ↑ Diccionario Akal de historia del siglo XIX. Tres Cantos: Akal, 2007. ISBN 84-460-1848-9.
- ↑ Larousse, Éditions. «Encyclopédie Larousse en ligne - Charles Baudelaire» (en francès). [Consulta: 31 agost 2020].
- ↑ Southcott, Jane. Sarah Anna Glover: Nineteenth Century Music Education Pioneer. Rowman & Littlefield, 2019, pàgina 20. ISBN 9781793606044.
- ↑ «Décès de Sophie Rude, peintre» (en francès). Académie des Sciences, Arts et Belles-lettres de Dijon. [Consulta: 15 novembre 2022].