Casa Ramos
![]() | ||||
---|---|---|---|---|
Dades | ||||
Tipus | Edifici residencial ![]() | |||
Arquitecte | Jaume Torres i Grau ![]() | |||
Construcció | 1906 ![]() | |||
Característiques | ||||
Estil arquitectònic | modernisme català ![]() | |||
Altitud | 84 m ![]() | |||
Localització geogràfica | ||||
Entitat territorial administrativa | el Putxet i el Farró (Barcelonès) ![]() | |||
Localització | Plaça de Lesseps, 30-32 ![]() | |||
| ||||
Bé cultural d'interès nacional | ||||
Tipus | monument històric | |||
Codi BCIN | 298-MH ![]() | |||
Codi BIC | RI-51-0010700 ![]() | |||
Id. IPAC | 332 ![]() | |||
Id. Barcelona | 2301 ![]() | |||
Activitat | ||||
Propietat de | Ricard Ramos i Cordero ![]() | |||
La Casa Ramos és un edifici d'habitatges modernista situat a la Plaça de Lesseps de Barcelona, declarat bé cultural d'interès nacional.[1]
Descripció
[modifica]Es tracta d'un edifici amb tres cossos d'escala de planta baixa, entresol i quatre pisos, amb una façana principal orientada cap a la plaça de Lesseps i una lateral molt més senzilla.[2]
El parament fou realitzat amb esgrafiats beige i dibuixos blancs amb ornaments aplacats, completat amb tribunes de pedra de Montjuïc i balcons amb baranes de forja.[2] El coronament del conjunt té un regust medievalista, concretament gòtic.[2]
Entre els elements mobles, cal esmentar un gran llum de forja de tres braços que hi ha al pati, on s'aprecia la influència de Lluís Domènech i Montaner. També ofereixen interès les plaques dels timbres, de llautó, dins del corrent modernista.[2]
Història
[modifica]Fou projectada el 1905 per l'arquitecte Jaume Torres i Grau per a Ricard Ramos i Cordero, conseller-fundador de Foment d'Obres i Construccions SA.[3][4]
La seva realització coincideix amb l'any en què es programà i es difongué el nou concepte estètic batejat com a noucentista per Eugeni d'Ors des del Glossari de La Veu de Catalunya (1906). Tot i això, sembla haver rebut influències de Domènech i Muntaner i de Puig i Cadafalch, encara de ple dins del moviment modernista.[2]
Galeria
[modifica]Referències
[modifica]- ↑ «Cases Ramos». Catàleg de Patrimoni. Ajuntament de Barcelona.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 2,4 «Cases Ramos». Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Generalitat de Catalunya. Departament de Cultura. Direcció General del Patrimoni Cultural.
- ↑ «Permís a Ricardo Ramos per enderrocar i construir les cases de la plaça Fernando Lesseps 9 -11». Q127 Foment 1562/1905. AMCB.
- ↑ «Ricardo Ramos i Cordero. Plaça Lesseps 9, 11 i 13 (actualment 30-32) i Alegria (actualment Septimània 248). Construir departaments de servei en el terrat». Q127 Foment 59/1907. AMCB, 19-01-1907.
Enllaços externs
[modifica]- «Cases Ramos». Pobles de Catalunya. Guia del Patrimoni Històric i Artístic dels municipis catalans. Fundació per a la Difusió del Patrimoni Monumental Català.
- «Casa Ricardo Ramos Cordero». Arquitectura Modernista. Valentí Pons Toujouse.