Cube
![]() | ||
Fitxa | ||
---|---|---|
Direcció | Vincenzo Natali ![]() | |
Protagonistes | ||
Director artístic | Jasna Stefanovic | |
Producció | Colin Brunton i Mehra Meh (en) ![]() ![]() | |
Guió | Vincenzo Natali, Graeme Manson i André Bijelic ![]() | |
Música | Mark Korven ![]() | |
Fotografia | Derek Rogers (en) ![]() ![]() | |
Muntatge | John Sanders ![]() | |
Productora | Cineplex Odeon Films (en) ![]() ![]() | |
Distribuïdor | Trimark Pictures i Netflix ![]() | |
Dades i xifres | ||
País d'origen | Canadà ![]() | |
Estrena | 1997 ![]() | |
Durada | 90 min ![]() | |
Idioma original | anglès ![]() | |
Rodatge | Toronto ![]() | |
Color | en color ![]() | |
Pressupost | 365.000 $ ![]() | |
Descripció | ||
Gènere | cinema de terror, cinema de ciència-ficció i terror psicològic ![]() | |
Tema | Desxiframent, escapada i resolució de problemes ![]() | |
Lloc de la narració | valor desconegut ![]() | |
Època d'ambientació | valor desconegut ![]() | |
Premis i nominacions | ||
Premis | ||
Lloc web | cubethemovie.com ![]() | |
![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ||
|
Cube és una pel·lícula de ciència-ficció canadenca dirigida per Vincenzo Natali, estrenada el 1997. Ha estat doblada al català.[1]
Argument
[modifica]Un grup de persones, sense saber per què, es troba tancat en una presó surrealista, un laberint sense fi constituït de peces cúbiques comunicades i equipades amb trampes mortals. El policia, l'arquitecte, l'estudiant de matemàtiques, la psiquiatra, l'expert en evasió i l'autista captius no saben més que una sola cosa: cadascun posseeix un do particular que, combinat als altres, els pot ajudar a evadir-se. A mesura que la por creix, els conflictes personals i les lluites de poder s'amplien. Els caldria tanmateix aconseguir associar-se per escapar d'una mort segura.[2]
A còpia de provar descobreixen que les trampes s'activen segons sensors (so, moviment), que els cubs roten i que estan numerats. La seqüència per sortir del laberint es basa en la combinació de diverses potències de nombres primers que indiquen quines habitacions són segures i quin recorregut cal seguir per trobar el pont o peça final. Però en aquest procés se succeeixen les morts. Primer mor l'antic convicte i la seva desgràcia revela que la mort pot ser per àcids químics. El policia, que resulta ser una persona molt violenta, assassina la psiquiatra quan ella el qüestiona i posteriorment intenta agredir sexualment la jove després que ella rebutgi abandonar el grup amb ell. L'arquitecte intenta llavors matar el policia i corren els tres que queden. Però just abans de l'habitació final, el policia reapareix, ataca l'arquitecte i apunyala la noia. En el moment que es dirigeix cap al darrer integrant, l'arquitecte moribund l'agafa i fa que quedi esquarterat quan les habitacions giren. De manera que només el noi autista se salva, sortint cap a la llum exterior.
Repartiment
[modifica]- David Hewlett: David Worth, enginyer d'estructures
- Julian Richings: Alderson, la primera victima
- Maurice Dean Wint: Quentin, policia
- Nicole de Boer: Joan Leaven, estudiant de matemàtiques
- Nicky Guadagni: Dr. Helen Holloway, metge
- Andrew Miller: Kazan, autista i ordinador humà
- Wayne Robson: Rennes, expert en evasions
Al voltant de la pel·lícula
[modifica]- Els personatges porten el nom de centres penitenciaris:
- Quentin (policia): la Presó d'Estat de San Quentin al Comtat de Marin, Califòrnia
- Holloway (metge): la presó Holloway a Londres
- Kazan (autista): la presó de Kazan a Rússia
- Rennes (atracador): la presó de Rennes a França
- Alderson: el Alderson Federal Prison Camp a Alderson, West Virginia
- Leaven (estudiant de matemàtiques) i Worth (arquitecte): el centre penitenciari de Leavenworth a Leavenworth, Kansas
- La pel·lícula ha estat objecte de dues continuacions: Cube²: Hiyercube, dirigida per Andrzej Sekula, i Cube Zero, de Ernie Barbarash
Metàfores
[modifica]Es pot considerar la pel·lícula Cube com un gènere de metàfora del condicionament dels éssers humans a la societat. Cadascun dels personatges té una funció definida considerada ajuda per resoldre l'enigma, però els presoners del cub no s'adonen i es divideixen en lloc d'unir-se amb l'objectiu de trobar la sortida. De les sis víctimes, només dues són mortes pel Cub, les altres es maten o es deixen morir. Alguns diàlegs de la pel·lícula giren igualment en aquest sentit:
- Si se separen bé els sectors d'activitat, la mà esquerra ignora el que fa la mà dreta, i ningú no troba mai el cervell.
- És una mica difícil d'admetre, però no hi ha conspiració, tampoc cervell demoníac. Es tracta d'un error.
- Ha de tenir present el que té davant seu. El verdader desafiament és aconseguir salvar-vos de vosaltres mateixos.
- Penso que ens hem de formular les verdaderes preguntes: Què vol i què pensa ?
- -No hi ha res pel que em deleixi d'anar fora. \ - Que hi ha fora ? \ - Una bestiesa humana il·limitada.
Premis i nominacions
[modifica]- Festival Internacional de Cinema de Toronto 1997: Premi al millor Primer Film Canadenc
- Festival de Gérardmer Fantastic'Arts 1999: Premi de la Crítica i Premi del Públic
Possibilitats didàctiques
[modifica]La part matemàtica d'aquesta pel·lícula va ser desenvolupada pel professor David Pravica Arxivat 2016-10-26 a Wayback Machine.. Tots els raonaments són consistents pel que poden ser usats amb finalitats didàctiques.
Un bon exemple d'ús d'aquesta pel·lícula en l'ensenyament com a objecte d'aprenentatge es pot consultar en els articles (Proyecto cube: una introducción a la geometría tridimensional Arxivat 2016-10-26 a Wayback Machine. y La estructura de cube para 2º de la ESO) de la professora Elena Thibaut.
Referències
[modifica]Vegeu també
[modifica]Enllaços externs
[modifica]- Proyecto cube: una introducción a la geometría tridimensional Arxivat 2016-10-26 a Wayback Machine.
- La estructura de cube para 2º de la ESO