Freesia
![]() Freesia alba | |
Planta | |
---|---|
Tipus de fruit | càpsula ![]() |
Taxonomia | |
Super-regne | Eukaryota |
Regne | Plantae |
Ordre | Asparagales |
Família | Iridaceae |
Gènere | Freesia ![]() Eckl. ex Klatt |
Nomenclatura | |
Sinònims | |
Exautor | Eckl. ![]() |
La frèsia (Freesia),[1][2] és un gènere de plantes bulboses de la família de les iridàcies. Comprèn aproximadament 15 espècies natives d'Àfrica (12 d'elles natives de la província del Cap, Sud-àfrica), totes elles amb corms d'1 a 2,5 cm de diàmetre. Típicament aquestes espècies vegeten durant l'hivern, floreixen en la primavera i romanen en repòs durant l'estació càlida.
Descripció
[modifica]Són plantes herbàcies, de fulles ensiformes, aplanades i flors vistoses, fragants, disposades en espigues unilaterals. Les flors són hermafrodites i lleugerament irregulars. El perigoni està compost de 6 tèpals subiguals entre si, units, amb el tub perigonial una mica corbat i els lòbuls aovats, obtusos. Els estams són lliures. L'ovari és ínfer, trilocular, l'estil és filiforme, dividit en tres branques bífides. El fruit és una càpsula dehiscent per tres valves.
Taxonomia
[modifica]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/f1/Freesia_corymbosa_KirstenboshBotGard09292010wildformA.jpg/220px-Freesia_corymbosa_KirstenboshBotGard09292010wildformA.jpg)
El gènere va ser descrit per Eckl. ex-Klatt i publicat a Journal of Botany, British and Foreign 66: 141. 1928.[3]
Etimologia
[modifica]Freesia nom genèric que va ser dedicat en honor del metge alemany Friedrich Heinrich Theodor Freese (1795-1876).
Espècies
[modifica]Dins del gènere Freesia es reconeixen les 16 espècies següents:[4]
- Freesia andersoniae L.Bolus
- Freesia caryophyllacea (Burm.f.) N.E.Br.
- Freesia corymbosa (Burm.f.) N.E.Br.
- Freesia fergusoniae L.Bolus
- Freesia fucata J.C.Manning & Goldblatt
- Freesia grandiflora (Baker) Klatt
- Freesia laxa (Thunb.) Goldblatt & J.C.Manning
- Freesia leichtlinii Klatt
- Freesia marginata J.C.Manning & Goldblatt
- Freesia occidentalis L.Bolus
- Freesia praecox J.C.Manning & Goldblatt
- Freesia refracta (Jacq.) Klatt - Lliri de sant Josep, all de sant Josep, josepets, fargèlia, fragèlia, creixèlia[2]
- Freesia sparrmanii (Thunb.) N.E.Br.
- Freesia speciosa L.Bolus
- Freesia verrucosa (B.Vogel) Goldblatt & J.C.Manning
- Freesia viridis (Aiton) Goldblatt & J.C.Manning
Sinònims
[modifica]Els següents noms científics són sinònims heterotípics de Freesia:[4]
- Anomatheca Ker Gawl.
- Nymanina Kuntze
Conreu
[modifica]La popular freesia dels jardins i de flor tallada és Freesia × hybrida, un híbrid complex basat en hibridacions interespecífiques entre Freesia refracta, Freesia leictlinii, Freesia corymbosa i altres espècies del gènere, de la qual s'han obtingut centenars de cultivars comercials. Les cultivars modernes són tetraploides i exhibeixen flors simples o dobles, de colors brillants (blanc pur, groc, rosa, taronja, vermell i blau), tot i que la fragància en elles és menys intensa que en les espècies originals.
Referències
[modifica]- ↑ «frèsia». Acadèmia Valenciana de la Llengua. [Consulta: 9 març 2019].
- ↑ 2,0 2,1 «frèsia». Termcat Centre de terminologia. [Consulta: 4 abril 2020].
- ↑ «Freesia». Tropicos.org. Missouri Botanical Garden. [Consulta: 7 abril 2015].
- ↑ 4,0 4,1 «Freesia» (en anglès). Plants of the World Online. Royal Botanic Gardens. Kew. [Consulta: 27 juny 2023].
Bibliografia
[modifica]- Goldblatt, P. (1982) Systematics of Freesia Klatt (Iridaceae) J. South African Bot. 48:39-93.
- Peter Goldblatt, John C. Manning.archi Phylogeny of the African Genera Anomatheca and Freesia (Iridaceae: Ixioideae), and a New Genus Xenoscapa. Systematic Botany, Vol. 20, No. 2 (Apr. - Jun., 1995), pp. 161-178.
- Dimitri, M. 1987. Enciclopedia Argentina de Agricultura y Jardinería. Tomo I. Descripción de plantas cultivadas. Editorial ACME S.A.C.I., Buenos Aires.
Enllaços externs
[modifica]- Freesia a Bulbsociety Arxivat 2007-04-05 a Wayback Machine.
- PlantZAfrica: Freesia alba Arxivat 2006-06-21 a Wayback Machine.