Gesta Francorum
(la) Gesta Francorum et aliorum Hierosolimitanorum ![]() | |
---|---|
Tipus | text ![]() |
Fitxa | |
Autor | valor desconegut ![]() |
Llengua | llatí ![]() |
Publicació | 1100 ![]() |
Dades i xifres | |
Gènere | crònica ![]() |
La Gesta francorum (Gesta dels francs) és una crònica de la Primera Croada escrita en llatí cap a 1100-1101 per un autor anònim que hi va participar. El seu nom complet és De gesta francorum et aliorum hierosolimitanorum (De la gesta dels francs i dels altres pelegrins de Jerusalem).
La crònica narra els fets de la Primera Croada des del seu llançament al novembre de 1095 fins a la batalla d'Ascaló l'agost de 1099.[1] No es coneix el nom de l'autor (se'l sol citar com «l'Anònim") però sí que se sap que formava part de l'exèrcit croat reclutat per Bohemon de Tàrent en 1096 en el ducat de la Pulla.[2][3] Gairebé segurament normand o italià, havia de tractar-se d'un simple cavaller, no d'un gran líder ni d'un clergue. El relat va ser compost i escrit durant la Croada, amb ajuda d'un escrivà que va introduir-hi ocasionalment comentaris propis. Com que es tracta del testimoni d'un testimoni presencial dels fets, la Gesta té un gran valor com a font d'informació, en particular sobre el desenvolupament dia a dia de l'expedició (itinerari, operacions tàctiques, logística) i sobre el que passava per la ment dels croats (canvis de moral, prejudicis contra els grecs).[3]
Per als seus contemporanis cultivats, l'Anònim era un «rústic». Gilbert de Nogent va escriure el seu Dei gesta per francs (1108) basant-se en la Gesta però dient que l'original «sovint deixava el lector atordit amb la seva insípida vacuïtat».[4] El monjo Roberto de Reims va rebre l'encàrrec de reescriure la Gesta completa per embellir-la literàriament i històrica, i baudrier de Dol també va escriure una versió modificada d'«aquesta petita i rústica obra». No obstant això, l'original es va conservar i ha arribat fins als nostres dies, sent una de les més valuoses fonts contemporànies de la Primera Croada.[5]
-
Gesta Francorum et aliorum Hierosolimitanorum - Liber I, en llatí, amb subtítols en anglès
-
Gesta Francorum - Liber II, Setge de Nicea, en llatí amb subtítols en anglès
-
Gesta Francorum - Liber VI (Batalla d'Antioquia) in Llatí amb subtítols anglès
-
Gesta Francorum - Liber X (Setge de Jerusalem i Batalla d'Ascalo) en llatí amb subtítols en anglès
Referències
[modifica]- ↑ Ónadi, Sándor. From Jerusalem to Ascalon: The role of the Clergy in the Last Phase of the First Crusade (en anglès). Debrecen: HUN-REN – University of Debrecen Research Group "Military History of Medieval Hungary and Central Europe", 2024, p. 11–32. ISBN 978-963-490-554-7.
- ↑ Wolf, Kenneth Baxter «Crusade and narrative: Bohemond and the gesta francorum» (en anglès). Journal of Medieval History, 17, 3, 1991-01, pàg. 207–216. DOI: 10.1016/0304-4181(91)90034-I. ISSN: 0304-4181.
- ↑ 3,0 3,1 Morris, Colin «The Gesta Francorum as narrative history» (en anglès). Reading Medieval Studies, XIX, 1993, pàg. 55–71. ISSN: 0950-3129.
- ↑ Balard, Michel; Kedar, Benjamin Z. Dei gesta per Francos: Etudes sur les croisades dédiées à Jean Richard - Crusade Studies in Honour of Jean Richard (en anglès). Routledge, 2017-03-02. ISBN 978-1-351-94558-5.
- ↑ Jiménez Sureda, Montserrat. Crist i la història: Els inicis de la historiografia eclesiàstica catalana en el seu context europeu. Servei de Publicacions de la Universitat Autònoma de Barcelona, 2015-05-19, p. 228. ISBN 978-84-490-5092-3.