Getxo
Localització | ||||
---|---|---|---|---|
| ||||
Estat | Espanya | |||
Comunitat autònoma | País Basc | |||
Província | Biscaia ![]() | |||
Població humana | ||||
Població | 76.104 (2023) ![]() | |||
Geografia | ||||
Superfície | 11,89 km² ![]() | |||
Banyat per | Mar Cantàbrica ![]() | |||
Altitud | 50 m ![]() | |||
Limita amb | ||||
Organització política | ||||
• Alcaldessa ![]() | Amaia Agirre (2019–) ![]() | |||
Identificador descriptiu | ||||
Codi postal | 48990 - 48991 - 48992 - 48993 - 48930 ![]() | |||
Fus horari | ||||
Codi INE | 48044 ![]() | |||
Altres | ||||
Agermanament amb | ||||
Lloc web | getxo.net ![]() |
Getxo és un municipi de la costa de Biscaia, en el País Basc.
Està situat en el marge dret de la ria de Bilbao, en la desembocadura del Ibaizábal-Nervión. Forma part de la comarca del Gran Bilbao i de l'àrea metropolitana de Bilbao. Té 82.327 habitants (INE 2006) i destaca per la gran presència de palauets i habitatges construïts per l'alta burgesia durant la industrialització.
Història
[modifica]Sembla que l'església d'Andramari, fundada en el segle xi, va ser la primitiva matriu principal de l'elizate seguint el costum[1] entre els reis i persones distingides del país fundar colònies a terres inhabitades incultes per convertir el terreny en terreny cultivable, edificant allí una església. La primera documentació de població a Getxo és de 1390 segons consta en la Crónica de siete casas de Vizcaya y Castilla de Lope García de Salazar, i en 1515 era d'unes 20 fogatges, al voltat de l'església.[2] Durant la Guerra de Bàndols els seus habitants es van alinear amb els Oñatins.[3]
El territori es conformava en bens territorials i bens senyorials, i cap al segle xvi la població es forma en dos nuclis, un de pescadors de litoral a Algorta, i un altre en l'interior en la zona de Santa Maria, dedicat al blat i la poma en una zona limitada, que fins a la canalització del Gobela en el segle xvii no va poder créixer.[4] La família Guecho-Mariartu es va convertir en la dominadora del territori i disposava del monopoli dels molins.[5] Al segle XVII es va introduir el blat de moro, que va tenir molt èxit en la zona de la Fadura al voltant del Gobela i el Larrañazubi,[6] i al final del segle XIX ja era el conreu principal.
En 1558 s'havia conclòs el condicionament del Gobela i la construcció del port d'Areeta per evitar els efectes desastrosos dels moviments de la barra de la Ria de Bilbao tenia sobre el transport marítim,[7] i un cop Bilbao va aconseguir el control del comerç a gran escala enfront de Portugalete, Getxo va reivindicar la jurisdicció sobre els arenals i la ria, que aconseguí en 1585.[8] El Port Vell es va construir cap al segle xviii, i amb ell, el poble d'Algorta. Al segle xix, Espanya va dur a terme la desamortització de les esglésies i les terres públiques, i com a conseqüència es van vendre els arenals comunals i es va crear l'Areeta.
En 1856, aprofitant la desamortització de Madoz, Máximo Aguirre Ugarte va comprar les els terrenys comunals de la platja i la maresma de Lamiako per dessecar-les i construir un balneari a l'estil de la costa de Biarritz,[9] i que es convertí en la urbanització planificada més gran a Biscaia fins al pla d'eixample de Bilbao de 1876.[10] Immediatament va engegar la consolidació i fixació dels terrenys mitjançant un projecte de 1859 de l'arquitecte Pedro de Belaunzaran d'acord a les experiències de les Landes franceses, amb l'obertura d'una nova llera al Gobela, obrint un canal recte que ho comunicava amb el riu Udondo, alinant-lo al tram final i instal·lant una resclosa i molls a prop de la desembocadura.[11]
Amb la construcció a partir de 1877 del port exterior de Bilbao per part de l'enginyer Evaristo de Churruca y Brunet van desaparèixer la platja de las Arenas[12] i amb ella els balnearis, quedant el turisme de temporada a la platja d'Ereaga.
Promoguda pels promotors de les urbanitzacions de Getxo, en 1887 es va inaugurar el Ferrocarril económico de Bilbao a Las Arenas,[13] i en 1893 la compañía Ferrocarril de Las Arenas a Plencia,[14] absorbides respectivament en 1899 i 1900 per la Compañía de los Ferrocarriles de Santander a Bilbao.[15] El Pont de Biscaia sobre la ria de Bilbao, que Getxo comparteix amb Portugalete fou inaugurat el 1893[16] per la necessitat d'unir els balnearis existents en ambdós marge de la ria, destinats a la burgesia industrial i als turistes de finals del segle xix, sense interrompre el tràfic de vaixells a l'entrada de la ria. Fou declarat Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO el 2009. Fruit de noves desamortitzacions, a principis de segle sorgeixen nous eixamples a Achecolandeta, Neguri i Zugazarte.[17]
Demografia
[modifica]Tenia 5.442 habitants el 1900, 19.309 el 1950 i 80.770 el 2009.
Distribució per barris
[modifica]Habitants per barris (2001) | |||
Barri | Població | Homes | Dones |
---|---|---|---|
Elexalde/Santa Maria de Getxo | 14.519 | 7.057 | 7.462 |
Areeta/Las Arenas | 28.414 | 13.362 | 15.052 |
Algorta | 39.799 | 18.907 | 20.892 |
Evolució demogràfica
[modifica]Evolució demogràfica de Getxo entre 1842 i 2009 |
---|
![]() |
Font:Institut Nacional d'Estadística espanyol |
Barris de Getxo
[modifica]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/21/Zubia_jun.jpg/220px-Zubia_jun.jpg)
- Areeta/Las Arenas: Las Arenas, Romo i Gobela
- Neguri: Neguri i Aiboa.
- Algorta: Algorta centre, Sarrikobaso, Arrigunaga, La Humedad i Aldapas.
- Getxoko Andra Mari/Santa Maria de Getxo
Bizkaiko zubia-pont de biscaia
Partit Polític | Nombre de vots | % de vots | Regidors |
---|---|---|---|
PNB | 16.334 | 39,06% | 11 |
Partit Popular | 6.908 | 16,51% | 5 |
EH Bildu | 6.167 | 14,74% | 4 |
PSE-EE | 4.550 | 10,87% | 3 |
Elkarrekin Podemos, Ezker Anitza, EQUO Berdeak | 3.296 | 7,88% | 2 |
Ciudadanos | 1.344 | 3,21% | 0 |
TOTAL | 41.969 | 100% | 25 |
Alcaldes de Getxo
[modifica]- 1852 - Juan A. de Zubiaga
- 1854 - Juan Ignacio de Sarría
- 1864 - Juan B. Manene
- 1872 - Julián Mandaluniz
- 1873 - Mariano Basauri
- 1874 - Juan Manuel de Ugarte
- 1876 - Juan María Ugarte
- 1877 - Marcos Uría
- 1879 - José R. Arecheta Barrenechea
- 1882 - Manuel Zalduondo
- 1883 - José Antonio de Uriarte
- 1887 - Pedro de Amézaga
- 1890 - Eladio Sustacha
- 1891 - Santiago Diliz y Arana
- 1897 - Juan José Bilbao y Amézaga
- 1899 - Juan Bta. Ibarra
- 1902 - José Zubiaga y Careaga
- 1904 - Cándido Arrola y Aqueche
- 1906 - Julio Oriosolo y Cortina
- 1909 - Ildefonso Arrola Bilbao
- 1912 - Tomás Urquijo Aguirre
- 1916 - Eduardo Aburto Uribe
- 1920 - Jacinto Araluce Ajuria
- 1922 - Constantino Zabala
- 1923 - José Martín Zabala
- 1924 - Luis Urresti Campuzano
- 1927 - Juan L. Prado
- 1931 - Pedro Careaga
- 1931 - José Antonio Aguirre (PNB)
- 1939 - José Luis Oriol
- 1940 - Salvador Basagoiti Ruiz
- 1941 - Cándido Bilbao Basterra
- 1942 - Joaquín Ibargüengoitia Cortázar
- 1944 - Juan Bta. Merino Urrutia
- 1960 - Rafael Fernández de Tejada
- 1964 - Fernando Ybarra López-Dóriga
- 1967 - Pedro Arístegui Bengoa
- 1969 - Pedro de Zubiria y Garnica
- 1979 - Jesús Javier Aguirre Bilbao (PNB)
- 1980 - Francisco Javier Urrechua Líbano (PNB)
- 1983 - Juan Ramón Barquín Gaztelurrutia (PNB)
- 1987 - Javier de Sarria Landarte (PNB)
- 1991 - Humberto Cirarda Ortiz de Antiñano (PNB)
- 1999 - Iñaki Zarraoa Zabala (PNB)
- 2007 - Imanol Landa Jauregui (PNB)
- 2019 - Amaia Agirre Muñoa (PNB)
Personatges
[modifica]Polítics:
- José Antonio Aguirre, polític i empresari. Alcalde de Getxo i Primer Lehendakari del Govern Basc.
- Humberto Cirarda, Alcalde de Getxo entre 1991 i 1999.
- Iñaki Zarraoa, Alcalde de Getxo entre 1999 i 2007, i Director General d'EiTB entre 1991 i 1999.
- Jose Luis Bilbao, Diputat General de Biscaia pel PNB des de 2003
- Paul Ríos, coordinador de Lokarri des de 2006
- Ramón de la Sota, fundador d'Astilleros Euskalduna i exDiputat General de Biscaia
- Pedro Morenés, Ministre de Defensa del govern espanyol des de 2011.
- Fernando Ybarra López-Doriga, ex president d'honor de Sevilla de Electricidad i ex president franquista de la Diputació de Biscaia
- Antonio María de Oriol Urquijo, ex ministre de Justícia durante la dictadura franquista i ex president del Consell d'Estat
- Ignacio Satrustegui, ex president del Banco Urquijo i procurador a Corts franquistes
- Manuel Valdés Larrañaga, cofundador de Falange Española
- Federico Krutwig, polític i escriptor
Referències
[modifica]- ↑ "Crònica del Rei Alfons XII", Sandoval
- ↑ Beascoechea Gangoiti, 1992, p. 17.
- ↑ Beascoechea Gangoiti, 1992, p. 19.
- ↑ Beascoechea Gangoiti, 1992, p. 20.
- ↑ Beascoechea Gangoiti, 1992, p. 21.
- ↑ Beascoechea Gangoiti, 1992, p. 68.
- ↑ Beascoechea Gangoiti, 1992, p. 29-30.
- ↑ Beascoechea Gangoiti, 1992, p. 28.
- ↑ «Máximo Aguirre Ugarte» (en castellà). Auñamendi Eusko Entziklopledia [Consulta: 14 octubre 2018].
- ↑ «Conformación y evolución de un paisaje en el área metropolitana de Bilbao, el caso de Getxo» (en castellà). Espacio, Tiempo y Forma, 2011-2012, pàg. 117 [Consulta: 14 octubre 2018].
- ↑ Beascoechea Gangoiti, José María «Sociedad y política territorial en Getxo (1855-1935). La familia Aguirre-Coste» (en castellà). Historia-Geografía. Eusko Ikaskuntza [Donostia], 21, 1993. Arxivat de l'original el 2013-08-12 [Consulta: 21 agost 2023].
- ↑ Zabala Altube, Carlos María. Guecho, anteiglesia del señorío (en castellà). Editorial La Gran Enciclopedia Vasca, 1968, p. 179.
- ↑ Ormaechea Hernaiz, Angel Maria. Ferrocarriles vascos (1855-1913) (en castellà). Universidad de Deusto, p. 137 [Consulta: 31 gener 2022].
- ↑ Olaizola Elordi, Juanjo «Breve historia del ferrocarril en el pais vasco» (en castellà). Museo Vasco del Ferrocarril, pàg. 3 [Consulta: 14 octubre 2018].
- ↑ Ormaechea Hernaiz, Angel Maria. Ferrocarriles vascos (1855-1913) (en castellà). Universidad de Deusto, p. 140 [Consulta: 31 gener 2022].
- ↑ «Vizcaya Bridge» (en anglès). UNESCO. [Consulta: 14 octubre 2018].
- ↑ Beascoechea Gangoiti, José María. «Sociedad y política territorial en Getxo (1855-1935): La familia Aguirre Coste». A: Cuadernos de Sección. Historia-Geografía (en castellà), 1993, p. 307. ISBN 84-87471-49-8 [Consulta: 14 octubre 2018].
- ↑ «Getxo - Udala - Hauteskundeak». [Consulta: 2 agost 2021].
Bibliografia
[modifica]- Beascoechea Gangoiti, Jose Maria. Monografías de pueblos de Bizkaia (en castellà). Bizkaiko Foru Aldundia, 1992. ISBN 8477520682.
Enllaços externs
[modifica]- Ajuntament de Getxo
- Informació sobre Getxo Arxivat 2008-07-25 a Wayback Machine.
- Getxo a Google Maps
- Videos de Getxo Arxivat 2008-04-12 a Wayback Machine.