Paó
Aparença
Pavo ![]() | |
---|---|
![]() paó ![]() | |
Taxonomia | |
Super-regne | Holozoa |
Regne | Animalia |
Fílum | Chordata |
Classe | Aves |
Ordre | Galliformes |
Família | Phasianidae |
Gènere | Pavo ![]() Linnaeus, 1758 |
Espècies | |
El paó o pago[1] és un ocell d'origen asiàtic. El paó del Congo pertany a un altre gènere (Afropavo). És originari de l'Índia i és terrestre. Una de les dues espècies del gènere Pavo va destacar des de temps antics entre els animals admirats per l'ésser humà a causa de l'extraordinari ventall policromat que constitueix la cua dels mascles. Usualment els mascles són un poc més petits que les femelles.
Plomes
[modifica]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6f/Pavo_Real_Venezolano.jpg/220px-Pavo_Real_Venezolano.jpg)
Tenen plomatges espectaculars. La part més característica són les llarguíssimes plomes cobertores caudals dels mascles, i són per atreure a les famelles decorades amb lluentor metàl·lica i que poden obrir en forma de ventall. Les plomes de l'autèntica cua, són curtes i rígides, i les fan servir per a suportar l'enorme falsa cua.
Taxonomia
[modifica]Referències
[modifica]- ↑ «Diccionari normatiu valencià». [Consulta: 1r abril 2024].
- Blau, S. K. «Light as a Feather: Structural Elements Give Peacock Plumes Their Color». Physics Today, 57, 1, gener 2004, pàg. 18–20. Arxivat de l'original el 22 de juny 2006. DOI: 10.1063/1.1650059 [Consulta: 27 setembre 2006].
- Loyau, A.; Saint Jalme, M., and Cagniant, C. «Multiple sexual advertisements honestly reflect health status in peacocks (Pavo cristatus)». Behavioral Ecology and Sociobiology. Springer Berlin / Heidelberg, 58, 6, 03-05-2005, pàg. 552–557. DOI: 10.1007/s00265-005-0958-y. (Print); (Online) [Consulta: 27 setembre 2006].[Enllaç no actiu]
Enllaços externs
[modifica]- Peafowl Varieties Database Arxivat 2018-03-16 a Wayback Machine.
- Etymology of the word Peacock
- Peafowl videos, photos & sounds a Internet Bird Collection
- Behavioural Ecologists Elucidated How Peahens Choose Their Mates, And Why, an article at Science Daily