Canals de l'Urgellet
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c9/Parc_del_Segre.jpg/220px-Parc_del_Segre.jpg)
Els canals de l'Urgellet són una sèrie de canals i/o canals de rec independents de les planes de la Seu i de l'Urgellet, els quals alguns destaquen per la seva antiguitat com el de l'Olla i Segalers, el del Pla, el del Salit,[1] i el dels Quatre Pobles. També destaca el canal del Parc Olímpic del Segre per ser l'únic construït per motius esportius.
Altres recs d'importància són el de Sant Pere, el del Molí i el de Leucata.[1] Els canals de regadiu tenen en comú una antiguitat superior als 50 anys, en alguns casos centenaria, per aquesta raó el seu funcionament és pel mecanisme de pendent, tot i que algunes finques han incorporat mecanismes d'impulsió i elevació. La majoria de canals prenen l'aigua del riu Segre, tant a l'esquerra com a la dreta, i alguns del riu Valira.[2]
Història
[modifica]Als mitjans del segle xix destacava la quantitat de terres de regadiu dels municipis de la ribera que va assolir entre el 60 i 70% del terreny de cultiu, gràcies a la construcció d'importants d'obres per l'època com el rec de l'Olla i Segalers i el dels Quatre Pobles. A la resta de municipis estava per sota el 50% i en municipis de l'Alt Urgell que no eren de l'Urgellet se situava per sota del 20%.[3]
En els municipis on es van construir aquests recs es va intensificar la producció i es van augmentar els rendiments. Una de les conseqüències va ser la desaparició del guaret i l'establiment de rotacions entre els cereals i els fesols.[3] A Aravell i Bellestar, on de sempre hi ha hi havia hagut menys regadiu, abundaven les oliveres i els castanyers, i actualment els farratges per a la ramaderia.[4]
Recs del Segre
[modifica]Les problemàtiques actuals d'alguns canals del riu Segre és l'existència de períodes de disminució del cabal del riu.[2]
Rec de Leucata
[modifica]42° 21′ 34″ N, 1° 29′ 07″ E / 42.359325°N,1.485386°E |
La captació del rec és a la dreta del riu al llindar entre la Seu d'Urgell i Alàs i Cerc, a uns 600 metres del pont d'Alàs, on hi ha una petita presa amb una captació mitjançant arquetes amb reixa.[5] El seu recorregut és paral·lel al riu i desemboca al torrent de la Morera com el rec de Sant Pere i el de Santa Llúcia. Proporciona aigua a unes 15 hectàrees de pastures de Leucata, concretament a les ubicades a l'esquerra del rec.[6]
Rec del Molí
[modifica]42° 21′ 17″ N, 1° 30′ 26″ E / 42.354738°N,1.507328°E |
La captació del rec està sota el túnel de Torres d'Alàs a l'esquera del riu al municipi d'Alàs i Cerc, on hi ha una petita presa amb una captació mitjançant arquetes amb reixa.[5] El seu recorregut és paral·lel al riu, desemboca al riu a prop del torrent de Formiguera a la partida de Talares. Proporciona aigua a unes 4 ha d'hortes d'Alàs i la Seu, concretament a les ubicades a la dreta del rec.[7]
Rec de l'Olla i Segalers o Rec d'Arfa
[modifica]42° 20′ 37″ N, 1° 27′ 56″ E / 42.343735°N,1.465564°E |
Es va iniciar la construcció d'aquest canal del Segre l'any 1818.[8] La presa del rec és a la captació de la Quera a la Mola d'en Benet, a l'esquera del riu al municipi d'Alàs i Cerc, on hi ha una petita presa amb una captació mitjançant arquetes amb reixa.[5] El seu recorregut és variable al llarg dels municipis d'Alàs, la Seu d'Urgell i Ribera d'Urgellet, en aquest últim desemboca al riu. Proporciona aigua a unes 900 ha de conreus de la Seu, 400 d'Alàs[8] i altres d'Arfa, concretament a les ubicades a la dreta del rec.[6]
Rec del Pla
[modifica]42° 20′ 02″ N, 1° 25′ 42″ E / 42.333887°N,1.428458°E |
El rec del Pla és un rec[9] que s'inicia al pla del Salit i desemboca al Segre després de regar terrenys del Pla de Sant Tirs. La captació del rec és a l'esquerra del riu al municipi de la Seu, a uns 130 metres del torrent de Leucata, on hi ha una petita presa amb una captació mitjançant arquetes amb reixa.[10] El seu recorregut és paral·lel al riu i desemboca al torrent de la Coma. Proporciona aigua a unes 220 ha de conreus de Leucata, concretament a les ubicades a la dreta del rec.[7]
Rec de Sant Pere
[modifica]42° 21′ 29″ N, 1° 29′ 52″ E / 42.358078°N,1.497834°E |
La captació del rec és sota el túnel de Torres d'Alàs a la dreta del riu al municipi d'Alàs i Cerc, on hi ha una petita presa amb una captació mitjançant arquetes amb reixa.[5] El seu recorregut és paral·lel al riu i a la carretera N-260, desemboca al torrent de la Morera a la partida de Talares. Proporciona aigua a unes 24 ha de pastures de Sant Pere, concretament a les ubicades a l'esquerra del rec.[6]
Rec del Salit
[modifica]42° 21′ 22″ N, 1° 28′ 53″ E / 42.356243°N,1.481366°E |
La captació del rec és a l'esquerra del riu al llindar entre la Seu d'Urgell i Alàs i Cerc, a uns 600 metres del pont d'Alàs, on hi ha una petita presa amb una captació mitjançant arquetes amb reixa.[5] El seu recorregut és paral·lel al riu i desemboca al Segre. Proporciona aigua a unes 30 ha d'hortes de la partida del Salit, concretament a les ubicades a la dreta del rec.[7]
Rec de Sant Ermengol
[modifica]42° 21′ 23″ N, 1° 28′ 10″ E / 42.356467°N,1.469328°E |
La captació del rec és a la dreta del riu al municipi de la Seu, a uns 130 metres del torrent de Leucata, on hi ha una petita presa amb una captació mitjançant arquetes amb reixa.[10] El seu recorregut és paral·lel al Canal del Parc Olímpic del Segre per ambdues ribes, ja que es bifurca i desemboca al Segre. Proporciona aigua a unes 8 ha d'hortes de la partida de Sant Ermengol i de l'Illa.[11]
Recs de la Valira
[modifica]Als canals de la Valira no es té constància d'una disminució significativa del cabal però hi ha problemàtiques per la qualitat de l'aigua.[2] Segons un informe de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre els mostrejos realitzats detecten la presència constant de "residus d'oli que no reben el tractament adient i també sòlids en suspensió", origen que podria venir d'alguna benzinera. Amb la depuradora d'Andorra propera a la frontera es va millorar però hi continuava havent contaminació.[12]
Rec d'Aravell i Bellestar
[modifica]A vegades escrit Canal d'Arabell i Ballestar,[13] i altres variants, és un rec que dona servei a les poblacions de Bellestar i Aravell (municipi de Montferrer i Castellbò), concretament a 450 ha de terreny. Com en el cas del rec de Quatre Pobles, la comunitat de regants del rec és al molí de la Farinera de la Trobada.[14]
Rec de la Boixadera
[modifica]42° 21′ 06″ N, 1° 27′ 05″ E / 42.351789°N,1.451303°E |
També conegut com a Rec del Molí o Rec del Molí de la Boixadera. La captació del rec és a l'esquerra del riu al municipi de la Seu, a prop del Càmping Valira. El seu recorregut és paral·lel inicialment, es bifurca diverses vegades i el ramal principal desemboca a la Valira a la zona d'Ampol. Proporciona aigua a unes 63 ha d'hortes de la partida de l'Horta del Valira de la banda dreta del rec.[2]
El rec del Molí va permetre instal·lar a principis del segle xx la primera dinamo a la Seu per a produir electricitat a través del salt d'aigua al Molí.[15]
Rec dels Quatre Pobles
[modifica]42° 20′ 52″ N, 1° 25′ 32″ E / 42.347768°N,1.425573°E |
El rec dels Quatre Pobles és un rec,[16] també anomenat rec d'Aravell i Bellestar (Montferrer i Castellbò), que pren l'aigua de la Valira, a Cortingles,[17] i desemboca al Segre a la zona del Molí. A diferència de la resta de recs i canals és soterrat.
La comunitat de Regants del Rec dels Quatre Pobles agrupa pagesos d'Anserall, Castellciutat, Montferrer i Castellbò i Adrall (Ribera d'Urgellet), la comunitat també va ser la promotora, i és propietària, de la Farinera de la Trobada que utilitzava l'aigua del rec.[18] A la Farinera hi ha la comunitat de regants del canal,[19] que va deixar els seus usos originals el 1963.[20]
La captació del rec és a la dreta del riu al municipi de les Valls de Valira. És el canal més llarg i es distancia del riu gradualment fins que desemboca al torrent del moliner a la Ribera d'Urgellet. Proporciona aigua a unes 90 ha (a la Seu) de conreus i prats. És l'únic soterrat en tot el recorregut i que té un sistema de bombeig a la captació i un d'auxiliar a l'altura del camí de la llau de Benavarre.[11]
La comunitat de regants va preparar un recurs al Pla Especial de l'Aeroport de la Seu d'Urgell, ja que la seva ampliació afectaria a 1.700 metres del canal principal.[12]
Rec de Santa Llúcia
[modifica]42° 21′ 48″ N, 1° 27′ 30″ E / 42.363418°N,1.458341°E |
La captació del rec és a l'esquerra del riu al municipi de les Valls de Valira, a prop del pont d'Anserall. El seu recorregut és paral·lel al riu i se n'allunya desembocant al torrent de la Morera, tributari del Segre, com els recs de Sant Pere i Leucata. Proporciona aigua a unes 48 ha d'horta, a la banda dreta del rec.[11]
Rec de la Valira
[modifica]42° 21′ 05″ N, 1° 26′ 40″ E / 42.351315°N,1.444473°E |
La captació del rec és a la dreta del riu al municipi de la Seu, a prop del pont de Castellciutat. El seu recorregut és paral·lel al riu i desemboca al rec dels Arenals a Ribera d'Urgellet. Proporciona aigua a unes 25 ha de conreus i prats de Castellciutat, a la banda esquerra del rec.[11]
Canal del Parc Olímpic del Segre
[modifica]42° 21′ 21″ N, 1° 28′ 02″ E / 42.355733°N,1.467340°E |
El canal del Segre és un canal destinat a l'ús esportiu i lúdic i a la generació d'electricitat a les instal·lacions del Parc Olímpic del Segre. La captació del canal és al municipi de la Seu mitjançant unes comportes a la dreta de la riba del riu Segre. Té un cabal màxim de 20 m³/s.[10]
Referències
[modifica]- ↑ 1,0 1,1 «Canals de l'Urgellet». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ 2,0 2,1 2,2 2,3 AAM 2007, pàg. 204-206.
- ↑ 3,0 3,1 Jordi, Nistal i Refart. Papers de Recerca Històrica: L'estructura agrària i la propietat de la terra a la segona meitat del segle xix a l'Alt Urgell. Andorra: Societat Andorrana de Ciències, 2008. ISBN 847733997X.
- ↑ «Economia». Ajuntament de Montferrer i Castellbò. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 25 maig 2012].
- ↑ 5,0 5,1 5,2 5,3 5,4 AAM 2007, pàg. 199.
- ↑ 6,0 6,1 6,2 AAM 2007, pàg. 201.
- ↑ 7,0 7,1 7,2 AAM 2007, pàg. 202.
- ↑ 8,0 8,1 «Canals de l'Urgellet». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ «Canals de l'Urgellet». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ 10,0 10,1 10,2 AAM 2007, pàg. 200.
- ↑ 11,0 11,1 11,2 11,3 AAM 2007, pàg. 203.
- ↑ 12,0 12,1 «El Rec dels 4 Pobles, preocupat per la contaminació del riu Valira i per l'aeroport». Ràdio Seu, 07-04-2009. Arxivat de l'original el 2012-02-03. [Consulta: 25 maig 2012].
- ↑ Vicente, Pinilla Navarro. Gestión y usos del agua en la cuenca del Ebro en el siglo XX. Volum 68 de Ciencias Sociales. Universidad de Zaragoza, 2008. ISBN 847733997X.
- ↑ «Canal d'Arabell i Ballestar». Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural de la Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 2010-10-01. [Consulta: 25 maig 2012].
- ↑ «L'Alt Urgell: La mineria i les fonts d'energia». GGCC. L'Enciclopèdia. [Consulta: 25 maig 2012].
- ↑ «Canals de l'Urgellet». Gran Enciclopèdia Catalana. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.
- ↑ «Patrimoni». Ajuntament de Montferrer i Castellbò. Arxivat de l'original el 2016-03-03. [Consulta: 25 maig 2012].
- ↑ Torres, Núria «El bressol dels oficis perduts». Sàpiens [Barcelona], núm. 63, gener 2008, p. 60-61. ISSN: 1695-2014.
- ↑ «Quatre Pobles». Regadius de Catalunya. Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural de la Generalitat de Catalunya. Arxivat de l'original el 2010-10-01. [Consulta: 25 maig 2012].
- ↑ «Antiga Farinera de Montferrer». Turisme de la Seu. Arxivat de l'original el 2012-06-21. [Consulta: 25 maig 2012].
Bibliografia
[modifica]- «Auditoria Ambiental Municipal de la Seu d'Urgell: Memòria descriptiva». Ajuntament de la Seu d'Urgell, Gener 2007. [Consulta: 25 maig 2012].[Enllaç no actiu]