Eduard Nápravník: Porovnání verzí
m {{NK ČR}} jako položka seznamu |
m →Život |
||
(Není zobrazeno 33 mezilehlých verzí od 20 dalších uživatelů.) | |||
Řádek 1: | Řádek 1: | ||
{{Infobox - |
{{Infobox - hudební umělec |
||
| jméno = Eduard |
| jméno = Eduard Nápravník |
||
| příjmení = Nápravník |
|||
| obrázek = Napravnik eduard.jpg |
| obrázek = Napravnik eduard.jpg |
||
| popisek = Eduard Francevič Nápravník |
| popisek = Eduard Francevič Nápravník |
||
| |
| místo narození = [[Býšť]]<br />{{Vlajka a název|Rakouské císařství}} |
||
| místo úmrtí = [[Petrohrad]]<br />{{Vlajka a název|Ruské impérium}} |
|||
| rok narození = 1839 |
|||
}} |
|||
| místo narození = [[Býšť]], [[Česko]] |
|||
'''Eduard''' ('''Francevič''') '''Nápravník''' (rusky ''Эдуард Францевич Направник''; [[24. srpen|24. srpna]] [[1839]], [[Býšť]]<ref name="Král J. J.">{{Citace periodika |
|||
| datum úmrtí = [[23. listopad]]u |
|||
| |
| příjmení = Král |
||
| jméno = Josef Jiří |
|||
| místo úmrtí = [[Petrohrad]], [[Rusko]]}} |
|||
| autor = |
|||
| odkaz na autora = |
|||
'''Eduard''' ('''Francevič''') '''Nápravník''' (''Эдуард Францевич Направник''; [[24. srpen|24. srpna]] [[1839]], [[Býšť]] - [[23. listopad]]u [[1916]], [[Petrohrad]]) byl významný český dirigent a hudební skladatel působící v Petrohradě. |
|||
| spoluautoři = |
|||
| titul = Amerikán: národní kalendář |
|||
| periodikum = |
|||
| odkaz na periodikum = |
|||
| rok vydání = 1895 |
|||
| měsíc vydání = |
|||
| ročník = 18 |
|||
| číslo = 1 |
|||
| strany = 195 |
|||
| url = https://ndk.cz/view/uuid:81125090-dbee-11e7-8d21-005056827e52?page=uuid:a7c705d0-de8e-11e7-8cdd-5ef3fc9bb22f |
|||
| issn = |
|||
| jazyk = česky |
|||
}}</ref><ref name="Grokhovskij V.">{{Citace elektronické monografie |
|||
| příjmení = Grokhovskij |
|||
| jméno = Vjačeslav |
|||
| odkaz na autora = |
|||
| titul = Eduard Francevič Nápravník |
|||
| url = https://temata.rozhlas.cz/eduard-francevic-napravnik-5171613 |
|||
| datum vydání = |
|||
| datum aktualizace = |
|||
| datum přístupu = |
|||
| vydavatel = temata.rozhlas.cz |
|||
| jazyk = česky |
|||
}}</ref> – [[23. listopad]]u [[1916]], [[Petrohrad]]) byl český dirigent<ref name="Grokhovskij V." /> a hudební skladatel<ref name="Král J. J." /><ref name="Grokhovskij V." /> působící v Petrohradě.<ref name="Grokhovskij V." /> |
|||
== Život == |
== Život == |
||
Eduard Nápravník se narodil v rodině učitele v Býšti u [[Hradec Králové|Hradce Králové]].<ref name="Grokhovskij V." /> Již v mládí projevil výrazný hudební talent a tak od roku [[1850]] žil u svého strýce v [[Pardubice|Pardubicích]], kde se učil hře na klavír a varhany. Po smrti rodičů v roce [[1853]] začal na radu svého příbuzného studovat reálné gymnázium a [[Varhanická škola v Praze|varhanickou školu]]<ref name="Král J. J." /> v [[Praha|Praze]]. Jeho učiteli byli K. F. Pietsche a [[František Blažek (pedagog)|F. Blažek]]. Protože se na varhanické škole tehdy nevyučoval klavír, studoval ještě klavír v Hudebním ústavu Petra Maydla. V této škole se také již v sedmnácti letech stal učitelem. Během své pedagogické činnosti se Eduard Nápravník účastnil veškerého hudebního života v Praze a začal komponovat. Kompozici a instrumentaci studoval soukromě u Jana Bedřicha Kittla.<ref name="Grokhovskij V." /> |
|||
V roce [[1861]] obdržel nabídku stát se kapelníkem v soukromém orchestru knížete Nikolaje B. Jusupova v Petrohradě.<ref name="Grokhovskij V." /> Po dvouletém působení v knížecím orchestru náhodně zaskočil za klavíristu carského [[Mariinské divadlo|Mariinského divadla]] a již v roce [[1862]], ve svých 23 letech, se stává varhaníkem a pomocníkem kapelníka Mariinského divadla. Tímto kapelníkem, který způsobil zásadní zlom v Nápravníkově životě byl otec skladatele [[Anatolij Konstantinovič Ljadov|Anatolije Konstantinoviče Ljadova]]. |
|||
Eduard Nápravník se narodil v rodině učitele v Býšti u [[Hradec Králové|Hradce Králové]]. Již v mládí projevil výrazný hudební talent a tak od roku [[1850]] žil u svého strýce v [[Pardubice|Pardubicích]], kde se učil hře na klavír a varhany. Po smrti rodičů v roce [[1853]] začal na radu svého příbuzného studovat reálné gymnázium a [[Varhanická škola v Praze|varhanickou školu]] v [[Praha|Praze]]. Jeho učiteli byli K. F. Pietsche a F. Blažek. Protože se na varhanické škole tehdy nevyučoval klavír, studoval ještě klavír v Hudebním ústavu Petra Maydla. V této škole se také již v sedmnácti letech stal učitelem. Během své pedagogické činnosti se Eduard Nápravník účastnil veškerého hudebního života v Praze a začal komponovat. Kompozici a instrumentaci studoval soukromě u Jana Bedřicha Kittla, |
|||
V roce [[1861]] obdržel nabídku stát se kapelníkem v soukromém orchestru knížete Nikolaje B. Jusupova v Petrohradě. Po dvouletém působení v knížecím orchestru náhodně zaskočil za klavíristu carského [[Mariinské divadlo|Mariinského divadla]] a již v roce [[1862]], ve svých 23 letech, se stává varhaníkem a pomocníkem kapelníka Mariinského divadla. Tímto kapelníkem, který způsobil zásadní zlom v Nádvorníkově životě byl otec skladatele [[Anatolij Konstantinovič Ljadov|Anatolije Konstantinoviče Ljadova]]. |
|||
Jako dirigent carského divadla debutoval v roce [[1864]] nastudováním [[Wolfgang Amadeus Mozart|Mozartova]] [[Don Giovanni|Dona |
Jako dirigent carského divadla debutoval v roce [[1864]] nastudováním [[Wolfgang Amadeus Mozart|Mozartova]] [[Don Giovanni|Dona Giovanniho]]. V roce [[1867]] byl potvrzen jako druhý kapelník a za necelé dva roky, tedy ve svých 30 letech, byl jmenován prvním kapelníkem.<ref name="Tvrdek A.">{{Citace monografie |
||
| příjmení = Tvrdek |
|||
Giovanniho]]. V roce [[1867]] byl potvrzen jako druhý kapelník a za necelé dva roky, tedy ve svých 30 letech, byl jmenován prvním |
|||
| jméno = Alois |
|||
kapelníkem. Jeho působení v čele tohoto orchestru se podle svědectví současníků stalo vrcholnou érou v hudebních dějinách carské |
|||
| odkaz na autora = |
|||
| titul = Antologie z oper: Obsahy zpěvoher s připojenými zprávami životopisnými o skladatelích, 1. díl: Opery skladatelů slovanských |
|||
| url = https://ndk.cz/view/uuid:9a58f820-dbf2-11e7-bbbb-005056827e51?page=uuid:09de0430-7ae3-11e8-bb44-5ef3fc9ae867 |
|||
| vydavatel = Proudy |
|||
| místo = Praha |
|||
| rok vydání = 1922 |
|||
| vydání = 2 |
|||
| počet stran = 243 |
|||
| kapitola = |
|||
| strany = 137 |
|||
| isbn = |
|||
| jazyk = česky |
|||
}}</ref> Jeho působení v čele tohoto orchestru se podle svědectví současníků stalo vrcholnou érou v hudebních dějinách carské |
|||
opery. |
opery. |
||
Za svého padesátiletého působení v |
Za svého padesátiletého působení v Mariinském divadle nastudoval a uvedl 80 premiér, z toho 45 oper ruských. Měl pověst znamenitého dirigenta a ruští skladatelé si jeho práce vysoce cenili. Prokázal vynikající vkus při výběru novinek k nastudování. Pod jeho vedením divadlo uvádělo díla, která se záhy stala součástí světového repertoáru. Uvedl na scénu opery [[Alexander Sergejevič Dargomyžskij|Dargomyžského]], [[Modest Petrovič Musorgskij|Musorgského]], [[Nikolaj Andrejevič Rimskij-Korsakov|Rimského-Korsakova]] i [[Petr Iljič Čajkovskij|Čajkovského]].<ref name="Grokhovskij V." /> P. I. Čajkovskij se stal jeho důvěrným přítelem. Nápravník uvedl na scénu všechny jeho opery. Opera Panna Orleánská je dedikována přímo Nápravníkovi a Nápravník řídil i premiéru slavné Symfonie č. 6, „Patetické“. Snažil se zde dostat na scénu i české opery (''[[Prodaná nevěsta]]'', ''[[Dalibor (opera)|Dalibor]]''), ale ty u ruského obecenstva neměly velký úspěch. |
||
Kromě svého působení v opeře řídil koncerty Carské ruské hudební společnosti, Červeného kříže a Vlastenecké společnosti. V roce [[1898]] získal dědičný šlechtický titul, |
Kromě svého působení v opeře řídil koncerty Carské ruské hudební společnosti, Červeného kříže a Vlastenecké společnosti. V roce [[1898]] získal dědičný šlechtický titul,<ref>{{Citace monografie |
||
| příjmení = BURGHAUSER |
|||
| jméno = Jarmil |
|||
| odkaz na autora = |
|||
| titul = Slavní čeští dirigenti |
|||
| url = |
|||
| vydavatel = Státní hudební vydavatelství |
|||
| místo = Praha |
|||
| rok vydání = 1963 |
|||
| vydání = 1 |
|||
| počet stran = 160 |
|||
| kapitola = Dirigentská emigrace v devatenáctém století |
|||
| strany = 21–22 |
|||
| isbn = |
|||
| jazyk = česky |
|||
}}</ref> byl vyznamenán zlatou medailí a k příležitosti padesátého výročí své umělecké činnosti v Rusku byl jmenován zasloužilým umělcem carských divadel. |
|||
V Rusku se i oženil. Vzal si zpěvačku carské opery Olgu Šreděrovou a děti již byly vychovány rusky. V Rusku je dodnes jeho dílo živé. Jeho opera ''[[Dubrovskij (opera)|Dubrovskij]]'' na text [[Alexandr Sergejevič Puškin|A. S. Puškina]] je trvalou součástí národního repertoáru. |
V Rusku se i oženil. Vzal si zpěvačku carské opery Olgu Šreděrovou a děti již byly vychovány rusky. V Rusku je dodnes jeho dílo živé. Jeho opera ''[[Dubrovskij (opera)|Dubrovskij]]'' na text [[Alexandr Sergejevič Puškin|A. S. Puškina]] je trvalou součástí národního repertoáru. |
||
Jeho život poznamenala řada tragických událostí. Těžko se smiřoval s úmrtím manželky i synovou sebevraždou. Důsledkem vysokého pracovního zatížení bylo neurologické onemocnění ramene, které mu postupně znemožnilo dirigování. Posledním představením byla vlastní opera Francesca da Rimini v prosinci roku [[1914]]. |
Jeho život poznamenala řada tragických událostí. Těžko se smiřoval s úmrtím manželky i synovou sebevraždou. Důsledkem vysokého pracovního zatížení bylo neurologické onemocnění ramene, které mu postupně znemožnilo dirigování. Posledním představením byla vlastní opera Francesca da Rimini v prosinci roku [[1914]]. |
||
Operace byly neúspěšné a na jejich následky také Eduard Nápravník zemřel. Jako den úmrtí bylo zpravidla uváděno datum [[10. listopad]]u. Ve skutečnosti zemřel [[23. listopad]]u [[1916]] ve věku 77 let. |
Operace byly neúspěšné a na jejich následky také Eduard Nápravník zemřel. Jako den úmrtí bylo zpravidla uváděno datum [[10. listopad]]u. Ve skutečnosti zemřel [[23. listopad]]u [[1916]] ve věku 77 let.<ref>{{Citace elektronické monografie |
||
| příjmení = Айзпурвит |
|||
| jméno = Катерина |
|||
| odkaz na autora = |
|||
| titul = Эдуард Направник – чешский «генерал» русской музыки |
|||
| url = https://ruski.radio.cz/eduard-napravnik-cheshskiy-general-russkoy-muzyki-8122073 |
|||
| datum vydání = 31. srpna 2019 |
|||
| datum aktualizace = |
|||
| datum přístupu = |
|||
| vydavatel = ruski.radio.cz |
|||
| jazyk = rusky |
|||
}}</ref> |
|||
== Dílo == |
== Dílo == |
||
Před odchodem do Ruska komponoval skladby v typickém předsmetanovském duchu, tematicky pod vlivem snah národního obrození. Kromě několika chrámových skladeb to byly zejména písňové cykly na vlastenecké texty, sbory a řada klavírních skladeb. |
Před odchodem do Ruska komponoval skladby v typickém předsmetanovském duchu, tematicky pod vlivem snah národního obrození. Kromě několika chrámových skladeb to byly zejména písňové cykly na vlastenecké texty, sbory a řada klavírních skladeb. |
||
V Rusku začal komponovat opery ve stylu [[Michail Ivanovič Glinka|Glinky]] a Čajkovského, které měly u ruského obecenstva velký úspěch. K dramatu A. K. Tolstého Don Žuan napsal dramatickou kantátu pro sóla, sbor a orchestr. Zkomponoval čtyři symfonie a řadu orchestrálních skladeb, koncerty pro klavír a pro housle a orchestr a velké množství komorních skladeb. |
V Rusku začal komponovat opery ve stylu [[Michail Ivanovič Glinka|Glinky]] a Čajkovského, které měly u ruského obecenstva velký úspěch.<ref name="Grokhovskij V." /> K dramatu A. K. Tolstého Don Žuan napsal dramatickou kantátu pro sóla, sbor a orchestr. Zkomponoval čtyři symfonie a řadu orchestrálních skladeb, koncerty pro klavír a pro housle a orchestr a velké množství komorních skladeb. |
||
=== Opery === |
=== Opery === |
||
* [[Nižegorodci]] (1868/69 Petrohrad) |
* [[Nižegorodci]]<ref name="Tvrdek A." /> (1868/69 Petrohrad) |
||
* [[Harold (Nápravník)|Harold]] (1886 Petrohrad) |
* [[Harold (Nápravník)|Harold]]<ref name="Tvrdek A." /> (1886 Petrohrad) |
||
* [[Dubrovskij (opera)|Dubrovskij]] (1895 Petrohrad) |
* [[Dubrovskij (opera)|Dubrovskij]]<ref name="Tvrdek A." /> (1895 Petrohrad) |
||
* Francesca da Rimini (1902 Petrohrad) |
* Francesca da Rimini<ref name="Tvrdek A." /> (1902 Petrohrad) |
||
* Salambo (nedokončeno) |
* Salambo (nedokončeno) |
||
=== Orchestrální díla === |
=== Orchestrální díla === |
||
* Balady pro sóla a orchestr: Vojvoda, Kazak a Tamara (podle Lermontova) |
* Balady pro sóla a orchestr: Vojvoda, Kazak a Tamara (podle Lermontova) |
||
* Čtyři symfonie: (1860–1879) |
* Čtyři symfonie: (1860–1879) |
||
* Slavnostní předehra |
* Slavnostní předehra |
||
* Národní tance a pochody |
* Národní tance a pochody |
||
* Koncert a fantazie na ruské téma pro klavír a orchestr |
* Koncert a fantazie na ruské téma pro klavír a orchestr |
||
* |
* Koncert pro klavír a orchestr a-moll, op. 27 |
||
* Fantazie a suita pro housle a orchestr |
|||
=== Komorní hudba === |
=== Komorní hudba === |
||
* Tři smyčcové kvartety (1873–78) |
* Tři smyčcové kvartety (1873–78) |
||
* Dva smyčcové kvintety (1897) |
* Dva smyčcové kvintety (1897) |
||
* Klavírní kvartet a dvě klavírní tria |
* Klavírní kvartet a dvě klavírní tria |
||
* Houslové a klavírní sonáty |
* Houslové a klavírní sonáty |
||
* Dvě suity pro violoncello a klavír |
* Dvě suity pro violoncello a klavír |
||
* Drobné skladby pro smyčcové nástroje a klavír |
* Drobné skladby pro smyčcové nástroje a klavír |
||
== |
== Řády == |
||
* [[Řád sv. Vladimíra]]<ref name="Grokhovskij V." /> |
|||
* Československý hudební slovník osob a institucí, díl druhý, Státní hudební vydavatelství Praha, 1965 |
|||
== |
== Odkazy == |
||
{{Commonscat}} |
|||
=== Reference === |
|||
* {{NK ČR|ola2002146846}} |
|||
<references /> |
|||
* {{IMSLP|id=Nápravník, Eduard Frantsovitch|cname=E. Nápravníka}} |
|||
* [http://www.byst.cz/view.php?cisloclanku=2005072020 Podrobný životopis do Nápravníkova odjezdu do Ruska] |
|||
=== Literatura === |
|||
* [[Československý hudební slovník osob a institucí]] II. (M–Ž), 1965, Státní hudební vydavatelství, Praha |
|||
=== Externí odkazy === |
|||
* {{Commonscat}} |
|||
* {{NK ČR}} |
|||
* {{IMSLP|id=Nápravník, Eduard Frantsovitch|cname=E. Nápravníka}} |
|||
* [https://web.archive.org/web/20070914053137/http://www.byst.cz/view.php?cisloclanku=2005072020 Podrobný životopis do Nápravníkova odjezdu do Ruska] |
|||
* [http://www.rvb.ru/pushkin/01text/06prose/01prose/0865.htm Dubrovskij Originální text A.S.Puškina] |
* [http://www.rvb.ru/pushkin/01text/06prose/01prose/0865.htm Dubrovskij Originální text A.S.Puškina] |
||
* [http://www.cduniverse.com/productinfo.asp?pid=6923897&cart=507940789 Zvukové ukázky] |
* [http://www.cduniverse.com/productinfo.asp?pid=6923897&cart=507940789 Zvukové ukázky] |
||
* Mezinárodní hudební festival Eduarda Nápravníka [http://www.napravnikfestival.cz/aktuality.html http://www.napravnikfestival.cz] |
|||
{{ |
{{Autoritní data}} |
||
{{Portály|Česko|Lidé|Hudba}} |
|||
{{DEFAULTSORT:Nápravník, Eduard}} |
{{DEFAULTSORT:Nápravník, Eduard}} |
||
[[Kategorie:Skladatelé romantismu]] |
|||
[[Kategorie:Čeští dirigenti]] |
[[Kategorie:Čeští dirigenti]] |
||
[[Kategorie:Čeští hudební pedagogové]] |
|||
[[Kategorie:Čeští hudební skladatelé]] |
|||
[[Kategorie:Skladatelé klasické hudby]] |
[[Kategorie:Skladatelé klasické hudby]] |
||
[[Kategorie: |
[[Kategorie:Skladatelé romantismu]] |
||
[[Kategorie: |
[[Kategorie:Absolventi Varhanické školy v Praze]] |
||
[[Kategorie: |
[[Kategorie:Hudebníci z Prahy]] |
||
[[Kategorie:Narození v roce 1839]] |
|||
[[Kategorie:Narození 24. srpna]] |
|||
[[Kategorie:Narození v Býšti]] |
|||
[[Kategorie:Úmrtí v roce 1916]] |
|||
[[Kategorie:Úmrtí 23. listopadu]] |
|||
[[Kategorie:Úmrtí v Petrohradu]] |
|||
[[Kategorie:Muži]] |
[[Kategorie:Muži]] |
||
[[Kategorie:Pohřbení v Petrohradu]] |
Aktuální verze z 6. 3. 2024, 17:02
Eduard Nápravník | |
---|---|
![]() Eduard Francevič Nápravník | |
Základní informace | |
Narození | 24. srpna 1839 Býšť ![]() |
Úmrtí | 23. listopadu 1916 (ve věku 77 let) nebo 10. listopadu 1916 (ve věku 77 let) Petrohrad ![]() |
Místo pohřbení | Novoděvičí hřbitov |
Žánry | opera a klasická hudba |
Povolání | dirigent, hudební skladatel a hudební pedagog |
Významná díla | Dubrovskij |
Manžel(ka) | Olga Eduardovna Šrjoděrová |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Eduard (Francevič) Nápravník (rusky Эдуард Францевич Направник; 24. srpna 1839, Býšť[1][2] – 23. listopadu 1916, Petrohrad) byl český dirigent[2] a hudební skladatel[1][2] působící v Petrohradě.[2]
Život
[editovat | editovat zdroj]Eduard Nápravník se narodil v rodině učitele v Býšti u Hradce Králové.[2] Již v mládí projevil výrazný hudební talent a tak od roku 1850 žil u svého strýce v Pardubicích, kde se učil hře na klavír a varhany. Po smrti rodičů v roce 1853 začal na radu svého příbuzného studovat reálné gymnázium a varhanickou školu[1] v Praze. Jeho učiteli byli K. F. Pietsche a F. Blažek. Protože se na varhanické škole tehdy nevyučoval klavír, studoval ještě klavír v Hudebním ústavu Petra Maydla. V této škole se také již v sedmnácti letech stal učitelem. Během své pedagogické činnosti se Eduard Nápravník účastnil veškerého hudebního života v Praze a začal komponovat. Kompozici a instrumentaci studoval soukromě u Jana Bedřicha Kittla.[2]
V roce 1861 obdržel nabídku stát se kapelníkem v soukromém orchestru knížete Nikolaje B. Jusupova v Petrohradě.[2] Po dvouletém působení v knížecím orchestru náhodně zaskočil za klavíristu carského Mariinského divadla a již v roce 1862, ve svých 23 letech, se stává varhaníkem a pomocníkem kapelníka Mariinského divadla. Tímto kapelníkem, který způsobil zásadní zlom v Nápravníkově životě byl otec skladatele Anatolije Konstantinoviče Ljadova.
Jako dirigent carského divadla debutoval v roce 1864 nastudováním Mozartova Dona Giovanniho. V roce 1867 byl potvrzen jako druhý kapelník a za necelé dva roky, tedy ve svých 30 letech, byl jmenován prvním kapelníkem.[3] Jeho působení v čele tohoto orchestru se podle svědectví současníků stalo vrcholnou érou v hudebních dějinách carské opery.
Za svého padesátiletého působení v Mariinském divadle nastudoval a uvedl 80 premiér, z toho 45 oper ruských. Měl pověst znamenitého dirigenta a ruští skladatelé si jeho práce vysoce cenili. Prokázal vynikající vkus při výběru novinek k nastudování. Pod jeho vedením divadlo uvádělo díla, která se záhy stala součástí světového repertoáru. Uvedl na scénu opery Dargomyžského, Musorgského, Rimského-Korsakova i Čajkovského.[2] P. I. Čajkovskij se stal jeho důvěrným přítelem. Nápravník uvedl na scénu všechny jeho opery. Opera Panna Orleánská je dedikována přímo Nápravníkovi a Nápravník řídil i premiéru slavné Symfonie č. 6, „Patetické“. Snažil se zde dostat na scénu i české opery (Prodaná nevěsta, Dalibor), ale ty u ruského obecenstva neměly velký úspěch.
Kromě svého působení v opeře řídil koncerty Carské ruské hudební společnosti, Červeného kříže a Vlastenecké společnosti. V roce 1898 získal dědičný šlechtický titul,[4] byl vyznamenán zlatou medailí a k příležitosti padesátého výročí své umělecké činnosti v Rusku byl jmenován zasloužilým umělcem carských divadel.
V Rusku se i oženil. Vzal si zpěvačku carské opery Olgu Šreděrovou a děti již byly vychovány rusky. V Rusku je dodnes jeho dílo živé. Jeho opera Dubrovskij na text A. S. Puškina je trvalou součástí národního repertoáru.
Jeho život poznamenala řada tragických událostí. Těžko se smiřoval s úmrtím manželky i synovou sebevraždou. Důsledkem vysokého pracovního zatížení bylo neurologické onemocnění ramene, které mu postupně znemožnilo dirigování. Posledním představením byla vlastní opera Francesca da Rimini v prosinci roku 1914.
Operace byly neúspěšné a na jejich následky také Eduard Nápravník zemřel. Jako den úmrtí bylo zpravidla uváděno datum 10. listopadu. Ve skutečnosti zemřel 23. listopadu 1916 ve věku 77 let.[5]
Dílo
[editovat | editovat zdroj]Před odchodem do Ruska komponoval skladby v typickém předsmetanovském duchu, tematicky pod vlivem snah národního obrození. Kromě několika chrámových skladeb to byly zejména písňové cykly na vlastenecké texty, sbory a řada klavírních skladeb.
V Rusku začal komponovat opery ve stylu Glinky a Čajkovského, které měly u ruského obecenstva velký úspěch.[2] K dramatu A. K. Tolstého Don Žuan napsal dramatickou kantátu pro sóla, sbor a orchestr. Zkomponoval čtyři symfonie a řadu orchestrálních skladeb, koncerty pro klavír a pro housle a orchestr a velké množství komorních skladeb.
Opery
[editovat | editovat zdroj]- Nižegorodci[3] (1868/69 Petrohrad)
- Harold[3] (1886 Petrohrad)
- Dubrovskij[3] (1895 Petrohrad)
- Francesca da Rimini[3] (1902 Petrohrad)
- Salambo (nedokončeno)
Orchestrální díla
[editovat | editovat zdroj]- Balady pro sóla a orchestr: Vojvoda, Kazak a Tamara (podle Lermontova)
- Čtyři symfonie: (1860–1879)
- Slavnostní předehra
- Národní tance a pochody
- Koncert a fantazie na ruské téma pro klavír a orchestr
- Koncert pro klavír a orchestr a-moll, op. 27
- Fantazie a suita pro housle a orchestr
Komorní hudba
[editovat | editovat zdroj]- Tři smyčcové kvartety (1873–78)
- Dva smyčcové kvintety (1897)
- Klavírní kvartet a dvě klavírní tria
- Houslové a klavírní sonáty
- Dvě suity pro violoncello a klavír
- Drobné skladby pro smyčcové nástroje a klavír
Řády
[editovat | editovat zdroj]Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b c KRÁL, Josef Jiří. Amerikán: národní kalendář. ndk.cz. 1895, roč. 18, čís. 1, s. 195. Dostupné online.
- ↑ a b c d e f g h i j GROKHOVSKIJ, Vjačeslav. Eduard Francevič Nápravník [online]. temata.rozhlas.cz. Dostupné online.
- ↑ a b c d e TVRDEK, Alois. Antologie z oper: Obsahy zpěvoher s připojenými zprávami životopisnými o skladatelích, 1. díl: Opery skladatelů slovanských. 2. vyd. Praha: Proudy, 1922. 243 s. Dostupné online. S. 137.
- ↑ BURGHAUSER, Jarmil. Slavní čeští dirigenti. 1. vyd. Praha: Státní hudební vydavatelství, 1963. 160 s. Kapitola Dirigentská emigrace v devatenáctém století, s. 21–22.
- ↑ АЙЗПУРВИТ, Катерина. Эдуард Направник – чешский «генерал» русской музыки [online]. ruski.radio.cz, 31. srpna 2019. Dostupné online. (rusky)
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- Československý hudební slovník osob a institucí II. (M–Ž), 1965, Státní hudební vydavatelství, Praha
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Eduard Nápravník na Wikimedia Commons
- Seznam děl v Souborném katalogu ČR, jejichž autorem nebo tématem je Eduard Nápravník
- Volně přístupné partitury děl od E. Nápravníka v projektu IMSLP
- Podrobný životopis do Nápravníkova odjezdu do Ruska
- Dubrovskij Originální text A.S.Puškina
- Zvukové ukázky
- Mezinárodní hudební festival Eduarda Nápravníka http://www.napravnikfestival.cz