Krajina
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e4/Cuesta_del_obispo_01.jpg/220px-Cuesta_del_obispo_01.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/79/Herbstlandschaft_%28am_Rebhang%29.jpg/220px-Herbstlandschaft_%28am_Rebhang%29.jpg)
Krajina je odborný geografický a ekologický pojem, který vědeckým způsobem popisuje vybranou část zemského povrchu s typickou kombinací přírodních a kulturních prvků a charakteristickou scenérií. Geografická krajina je dokonalým výřezem krajinné sféry. K základním složkám krajiny patří reliéf, půda, vodstvo, klima, vegetační pokryv, zvířena a člověk. Jako přírodní krajina se nazývá území nedotčené lidskou činností, v němž dominují přirozené prvky, takových oblastí však na Zemi zbývá velmi málo. V současnosti převládá kulturní krajina vzniklá přetvořením původní přírodní krajiny činností člověka.
Krajina je z hlediska ekologie ucelený systém, jehož popis v sobě propojuje problematiku mnoha oborů. V krajině na sebe působí přírodní a člověkem utvářené složky. Sousedící ekosystémy jsou vazbami propojeny do vyšších systémů a navzájem se ovlivňují i na velikou vzdálenost. Pro člověka je krajina prostorem, kde chce realizovat širokou paletu potřeb – od získávání potravy a materiálu pro oděv a obydlí, stavbu sídel, po rekreaci a estetické zážitky, inspiraci. Aby mohly být uspokojovány tyto různorodé potřeby zároveň, nelze krajinu využívat živelně. Neuváženým zásahům, které by mohly mít na krajinu negativní a nevratné důsledky, mají předcházet nástroje k plánování využití krajiny (územní plánování, pozemkové úpravy) a k její ochraně (územní systémy ekologické stability, chráněné oblasti, Natura 2000)[1].
Pro účely Evropské úmluvy o krajině „krajina“ znamená část území, tak jak je vnímána obyvatelstvem, a jejíž charakter je výsledkem činnosti a vzájemného působení přírodních a/nebo lidských faktorů.
V kontextu výtvarného umění se slovo krajina používá pro malířské zobrazení krajiny pomocí malby či kresby. Jeho vytvářením se zabývá krajinomalba. Pro zobrazení měst v krajině se používá termín veduta. Existuji i další abstraktní přenesené významy, např. krajiny ducha nebo krajiny srdce, sousloví obvykle vyjadřuje nějakou imaginární krajinu v naší mysli. Slovo krajina také v hovorové mluvě občas splývá s také obecným významem slova kraj - je používáno jako hovorové synonymum (třeba pro nějaké blíže nespecifikované území).
Odkazy
Literatura
- BLACKBOURN, David: Podmaňování přírody: voda, krajina a vytváření moderního Německa. Praha : BB/art, 2009, 446 s. ISBN 978-80-7381-598-1
- BOLTIŽIAR, Martin; OLAH, Branislav: Krajina a jej štruktúra: mapovanie, zmeny a hodnotenie. Nitra : Univerzita Konštantína Filozofa v Nitre, 2009, 148 s. ISBN 978-80-8094-552-7.
- SÁDLO, Jiří et al.: Krajina a revoluce: významné přelomy ve vývoji kulturní krajiny Českých zemí. Praha : Malá Skála, 2005, 247 s. ISBN 80-86776-02-6
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu krajina na Wikimedia Commons
- Lokální šablona odkazuje na jinou kategorii Commons než přiřazená položka Wikidat:
- Lokální odkaz: Landscapes
- Wikidata: Landscape (environment)
- Lokální šablona odkazuje na jinou kategorii Commons než přiřazená položka Wikidat:
Slovníkové heslo krajina ve Wikislovníku