Stroncianit
Stroncianit | |
---|---|
![]() Stroncianit na síře, Machor, Polsko | |
Obecné | |
Kategorie | Minerál |
Chemický vzorec | SrCO3 |
Identifikace | |
Barva | bílá, šedá, žlutá... |
Vzhled krystalu | prizmatické |
Soustava | kosočtverečná |
Tvrdost | 3,5 |
Lesk | skelný, mastný |
Štěpnost | nedokonalá |
Index lomu | n n n |
Vryp | bílý |
Hustota | 3,76 g ⋅ cm−3 |
Rozpustnost | v kyselinách |
Stroncianit (Sulzer, 1790), chemický vzorec SrCO3 (uhličitan strontnatý),[1] je kosočtverečný minerál.[2] Svým složením i krystalovou strukturou je velmi blízký aragonitu. Nazván podle lokality Strontian ve Skotsku.
Původ
[editovat | editovat zdroj]Ložiskové akumulace stroncianitu jsou vázány na lagunární vápence a jílovce. Občas vzniká i na některých hydrotermálních žilách nebo v dutinách vulkanitů, kde může vzácně tvořit i poměrně dobře omezené krystaly.
Morfologie
[editovat | editovat zdroj]Krystaly obvykle krátce až dlouze prizmatické, protažené podél [001], jehlicovité, pseudohexagonální, až 8 cm dlouhé. Nejčastěji je kusový, popřípadě tvoří stébelnaté, vláknité a zemité agregáty. Dvojčatění: podél {110},[2] kontaktní nebo méně často penetrační dvojčata, dvojčatění může být i vícenásobné.
Vlastnosti
[editovat | editovat zdroj]- Fyzikální vlastnosti: Tvrdost 3,5, křehký, hustota 3,76 g/cm³, štěpnost nedokonalá podle {110}, špatná podél {021}, lom nerovný až pololasturnatý.
- Optické vlastnosti: Barva: bezbarvý, bílý, šedý, nažloutlý, nazelenalý, někdy též hnědý nebo načervenalý. Lesk skelný, matný, průhlednost: průhledný až průsvitný, vryp bílý.
- Chemické vlastnosti: Složení: Sr 59,35 %, C 8,14 %, O 32,51 %. V kyselinách šumí a lehce se rozpouští. Před dmuchavkou bobtná do tvaru květáku, plamen barví karmínově červeně.
Podobné minerály
[editovat | editovat zdroj]Parageneze
[editovat | editovat zdroj]Využití
[editovat | editovat zdroj]Stroncianit bývá někdy využíván jako surovina na výrobu stroncia a jeho sloučenin, které jsou využívány v pyrotechnice, optice a cukrovarnictví.
Naleziště
[editovat | editovat zdroj]Řídce se vyskytující minerál.
- Česko – Kunětická hora u Pardubic, Kladno. Až 1 cm velké ježkovité a sluníčkovité paprsčité agregáty bílé barvy a jejich skupiny tvoří stroncianit na puklinách vápenců v okolí Třince a Českého Těšína.
- Slovensko – Dúbrava
- Německo – Clausthal, Grund Münster
- Velká Británie – Strontian ve Skotsku
- USA – Strontium Hills v Kalifornii
- a další.
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Stroncianit. geologie.vsb.cz [online]. [cit. 2023-09-22]. Dostupné online.
- ↑ a b Stroncianit [online]. [cit. 2023-09-22]. Dostupné online.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- Palache, C., H. Berman, and C. Frondel (1951) Dana’s system of mineralogy, (7th edition), volume II, 196–200
- ĎUĎA, Rudolf; REJL, Luboš. Minerály. Fotografie Dušan Slivka. 1., české vyd. Praha: AVENTINUM, 1997. 520 s. (Velký průvodce). ISBN 80-7151-030-0.