Bovec
Bovec | |
---|---|
![]() | |
Poloha | |
Souřadnice | 46°20′16″ s. š., 13°33′8″ v. d. |
Nadmořská výška | 434 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+01:00 (standardní čas) UTC+02:00 (letní čas) |
Stát | ![]() |
Region | Gorický region |
Občina | Bovec |
![]() ![]() Bovec | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 367,3 km² |
Počet obyvatel | 1 612 (občina 3 138, 2002[1]) |
Hustota zalidnění | 4,4 obyv./km² |
Správa | |
Status | město |
Oficiální web | obcina |
Telefonní předvolba | 386 05 |
PSČ | 5230 |
Označení vozidel | GO |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Bovec (italsky Plezzo, německy Flitsch) je jméno nejen města, ale také územně-správní jednotky, občiny v Gorickém regionu na severozápadě Slovinska.
Historie a současnost
[editovat | editovat zdroj]První písemná zmínka pochází z roku 1192. Oblast byla chvíli součástí Benátské republiky, poté s výjimkou let 1809 až 1813 byla až do konce první světové války součástí habsburské monarchie. V dobách monarchie bylo město součástí Rakouského přímoří a bylo silně ovlivněno německou kulturou. Mnoho místních přednostně užívalo němčinu jako jazyk každodenní komunikace. V roce 1918 byla oblast obsazena italskou armádou a v roce 1920 oficiálně připojena k Itálii. V letech 1922 až 1943 byla oblast a její obyvatelstvo násilně poitalšťovány. Do Jugoslávie proto odešli někteří místní obyvatelé, ale zformoval se zde i podzemní protifašistický odboj. V letech 1943 až 1945 byla oblast okupována říšskoněmeckou brannou mocí. Po květnu 1945 byl Bovec součástí anglo-amerického okupačního pásma. V období června 1945 až září 1947 byla oblast součástí zóny A, demarkační linie probíhala několik kilometrů na východ od města. V září 1947 přiřkla Pařížská mírová smlouva území Jugoslávii, respektive Slovinsku, jež bylo jednou z jugoslávských republik. V roce 1951 získal Bovec status města. Po rozpadu SFRJ v roce 1991 se město stalo součástí samostatného Slovinska.
V roce 1976 bylo město silně poškozeno zemětřesením.
Nedaleko Bovce se nacházejí Velika korita, asi 750 m dlouhá a 15 m hluboká soutěska na řece Soče[2].
Nedaleho města se rovněž nachází nejmohutnější slovinský vodopád Boka na stejnojmenné říčce[2].
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]V tomto článku byly použity překlady textů z článků Bovec na slovinské Wikipedii a Bovec na anglické Wikipedii.
- ↑ Statistični urad Republike Slovenije. Population by age groups and sex - total, settlements, Slovenia, 2002 Census [online]. 2007 [cit. 2011-04-18]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ a b BERNARDOVÁ ELIŠKA, Pšenička Jan. Smaragdová Soča s pohnutou minulostí. Země světa. 1.6.2023, roč. 22, čís. 6, s. 16–25. Dostupné online.
Související články
[editovat | editovat zdroj]Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Bovec na Wikimedia Commons
- (slovinsky)(anglicky)(italsky)(maďarsky)(německy)(francouzsky) Bovec: Doline Navdiha