Bruselátor
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/af/Bruesselator.svg/220px-Bruesselator.svg.png)
Dole: Bruselátor ve stabilním režimu (A=1, B=1,7): Pro B<1+A2 je systém stabilní a blíží se pevnému bodu.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/e/e0/Brusselator_space.gif)
Bruselátor (anglicky Brusselator) je teoretický model popisující konkrétní případ autokatalytické reakce. Tento model byl navržen Iljou Prigožinem na Université Libre de Bruxelles. Pojmenování bruselátor vzniklo složením názvu města Brusel a oscilátor.
Model popisuje systém charakterizovaný rovnicemi
Za předpokladu, že A a B jsou ve vysokém nadbytku, lze jejich koncentraci považovat za konstantní a psát rychlostní rovnice
Rychlostní konstanty byly pro jednoduchost položeny rovny jedné.
Bruselátor má stacionární bod , který je pro nestabilní, což způsobuje oscilaci systému. Na rozdíl od systému predátor-kořist oscilace bruselátoru není závislá na počáteční koncentraci reaktantů X a Y. Po určitém čase se navíc oscilace budou limitně blížit uzavřené křivce.
Příklad
[editovat | editovat zdroj]Nejznámějším příkladem je Bělousovova-Žabotinského reakce (příklad chemických hodin), k níž dochází ve směsi bromičnanu draselného, malonové kyseliny a síranu manganatého v prostředí kyseliny sírové. Není bez zajímavosti, že ačkoli sovětští vědci objevili tento chemický oscilátor již v 50. letech, světu byl představen na mezinárodní konferenci v Praze roku 1968.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/11/Bzr_fotos.jpg/350px-Bzr_fotos.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d9/The_Belousov-Zhabotinsky_Reaction.gif/125px-The_Belousov-Zhabotinsky_Reaction.gif)
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu bruselátor na Wikimedia Commons