Bystrzyca Kłodzka
Bystrzyca Kłodzka | |
---|---|
![]() | |
Poloha | |
Souřadnice | 50°18′ s. š., 16°39′ v. d. |
Časové pásmo | SEČ/SELČ |
Stát | ![]() |
Vojvodství | Dolnoslezské |
Okres | Kladsko |
Gmina | Bystrzyca Kłodzka |
![]() ![]() Bystrzyca Kłodzka | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 10,74 km² |
Počet obyvatel | 10 511 (2011) |
Hustota zalidnění | 978,7 obyv./km² |
Správa | |
Starosta | Renata Surma |
Oficiální web | www |
Adresa obecního úřadu | ul. Sienkiewicza 6 57-500 Bystrzyca Kłodzka |
Telefonní předvolba | +48 74 |
PSČ | 57-500 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Bystrzyca Kłodzka (česky Kladská Bystřice,[1] německy Habelschwerdt) je město v Dolnoslezském vojvodství, v kladském okrese, historicky bylo součástí kladského hrabství. V letech 1975–1998 město patřilo do vojvodství valbřišského. Město je známé historickými budovami a jako turistické centrum.
Obyvatelstvo
[editovat | editovat zdroj]K 10. lednu 2011 zde žilo 10 511 obyvatel.[2]
Historie
[editovat | editovat zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/91/Bystrzyca_Klodzka_-_pl%C3%A1n_historick%C3%BDch_pam%C3%A1tek_03.jpg/220px-Bystrzyca_Klodzka_-_pl%C3%A1n_historick%C3%BDch_pam%C3%A1tek_03.jpg)
Tržní a řemeslnická osada zaznamenala rozvoj již za vlády posledních Přemyslovců během 13. století. Od krále Václava I. ji získal do správy Havel z Lemberka († 1255), jehož manželkou byla svatá Zdislava. Za jednoho z jeho nástupců, fojta Georga Rückera, bylo město vytyčeno na pravidelném půdorysu, vybudovány či dokončeny městské hradby s hradebními věžemi, z nichž tři se dochovaly dosud. Město bohatlo zejména díky řemeslnickým dílnám pláteníků, soukeníků a díky obchodu. Byl zde založen také královský mlýn.
Za zakladatele královského města bývá označován český král Jan Lucemburský; ten roku 1319 město nadal mnoha privilegii, která roku 1348 potvrdil jeho syn Karel IV. Kromě farního kostela sv. Michaela archanděla byl u Dolní brány roku 1381 založen kostel sv. Antonína s městským špitálem, druhý špitál byl založen roku 1399 u Kladské brány. Stavební rozvoj ve středověku negativně nejvíce ovlivnily vpád husitů z roku 1429 a požár z roku 1475.
K rozkvětu města v letech 1600–1617 přispěla samostatnost fojtské správy a vlastní soudní pravomoc. V třicetileté válce vyrabovali město Švédové. V letech 1628–1629 došlo k rekatolizaci. Roku 1646 velká část města vyhořela, další požár z roku 1703 zničil dvě třetiny městské zástavby uvnitř hradeb.
Ve druhé slezské válce obsadili a rabovali město vojáci obou stran: Prusové, uherské oddíly, a dále panduři barona Františka Trencka. V těsné blízkosti města zvítězili 14. února 1745 Prusové pod vedením Johanna von Lehwaldt nad rakouským vojskem generála Františka Václava hraběte Wallise. Podle dohody Hubertusburského míru bylo město s celým kladským hrabstvím roku 1763 připojeno k Prusku. Dne 18. ledna 1779 u Kladské Bystřice rakouské vojsko vedené Dagobertem Zikmundem von Wurmser porazilo Prusy a mnoho jich zajalo.
Od roku 1818 byla Kladská Bystřice krajským městem. Roku 1945 obsadila město Rudá armáda a několik desítek obyvatel odvlekla do gulagů na Sibiři a v Kazachstánu. Oběti připomínají pamětní desky v městském kostele. Němečtí obyvatelé města byli odsunuti a jejich místo zaujali Poláci, často přicházející z území Kresů, připojených v roce 1945 k Sovětskému svazu.
Urbanismus a památky
[editovat | editovat zdroj]Město má dobře dochovaný okrouhlý středověký půdorys s hradební zdí ze 14. století, obdélným náměstím, přibližně pravoúhlou a radiální sítí ulic, mnoha v jádru gotickými či renesančními domy a dvěma dominantními věžemi v panoramatu. Do nyní z větší části zasypaného hradebního příkopu byla původně svedena říčka Kladská Nisa, vlévající se do Bystřice.
- Kostel sv. Michaela Archanděla, unikátní prostorová dispozice: gotické dvoulodí se třetí jižní lodí završenou emporou, původní křížové klenby, založeno roku 1336, přestavěno ve stylu slezské renesance v polovině 16. století (dva vstupní portály se sochami, jižní mariánská kaple se štíty), v letech 1563–1576 byl kostel luteránský a kázal v něm Kaspar Elogius. Hodnotné je vnitřní zařízení: v kapli poutní obraz Panny Marie Královny míru (Regina pacis), renesanční kamenná křtitelnice, varhany rokokové
- Radnice - původní stavba s z roku 1458 podle vzoru florentského byla přestavěna kolem roku 1540 a obestavěna na špalíček (blok staveb) uprostřed náměstí, při rekonstrukci po roce 1815 byl špalíček spojen v jedinou stavbu a zvýšen o třetí patro, dodnes sídlo městské správy
- Morová statue na náměstí: trojstupňové pískovcové sousoší: na vrcholu sedící postavy Nejsvětější Trojice, uprostřed v nice stojící Panna Marie Immaculata obklopená členy své rodiny; po pravici sv. Josef se sekerou, po levici její otec sv. Jáchym, vzadu sv. Anna; dole uprostřed patron města sv. Archanděl Michael ve zbroji, na balustrádě svatí patroni města a diecéze: sv. František Xaverský, sv. Jan Nepomucký, sv. Florián; autor Anton Jörg z Kamence (Kamieniec zabkowicki), na poprsni statue je rytá latinská dedikace s chronogramem 1736.
- Pranýř na Malém rynku – sloup s okovy k věznění nepoctivých trhovců a zlodějů, z roku 1556
- Opevnění a městské brány s věžemi Vodní a Kladské brány a Rytířské věže – z režného kamenného zdiva, ve věžích kamenná ostění ze 14.–15. století, celistvé opevnění bylo zrušeno roku 1840
- Měšťanské domy, úzké gotické parcely jsou patrné zejména na severní a západní straně náměstí, dochovány tři desítky historických objektů: ve zdivu gotické a renesanční domy s původními kamennými ostěními oken a dveří
- Špitální kostel sv. Jana Nepomuckého na jižním okraji města, z roku 1827.
- Kaple sv. Floriana na Hoppenbergu (Parkové hoře), barokní z let 1727–1737, bohaté vnitřní zařízení: barokní sochy od Michaela Klahra (1693–1743), kopie brněnské Růžencové madony
Osobnosti
[editovat | editovat zdroj]- Jan Kryštof Welak (1657–1728) benediktin, historik a autor městské kroniky Kladské Bystřice; profes a později převor Broumovského kláštera, dále superior v Polici nad Metují a v závěru života převor Sázavského kláštera
- Jan Kuben (1697–1770), český malíř-freskař ve službách jezuitů, vymaloval např. chodby a sály pražského Klementina
Partnerská města
[editovat | editovat zdroj]Alcañiz, Španělsko
Amberg, Německo
Kaźmierz Wielkopolski, Polsko
Laissey, Francie
Massa Martana, Itálie
Ústí nad Orlicí, Česko
Galerie
[editovat | editovat zdroj]-
Staré město s věžemi radnice a chrámu sv. Michaela Archanděla
-
Kostel sv. Michaela archanděla od jihu
-
Kostel sv. Michaela Archanděla, interiér
-
Náměstí s morovou statuí a radnice
-
Dolní brána zvaná Vodní s domem fojta
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Jména světa [online]. Zeměměřický úřad [cit. 2022-06-27]. Dostupné online.
- ↑ http://www.bystrzycaklodzka.pl/asp/pl_start.asp?typ=14&sub=7&subsub=160&menu=28&strona=1
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- Georg Dehio (ed.): Handbuch der Kunstdenkmäler in Polen. Schlesien. Deutscher Kunstverlag München 2005, ISBN 3-422-03109-X, s. 400n.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Bystrzyca Kłodzka na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Bystřice v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Oficiální stránky města