Eduard Bernstein
Eduard Bernstein | |
---|---|
![]() | |
Narození | 6. ledna 1850 Schöneberg |
Úmrtí | 18. prosince 1932 (ve věku 82 let) Berlín |
Místo pohřbení | I. Städtischer Friedhof Eisackstraße |
Národnost | Židé |
Povolání | filozof, spisovatel, ekonom, redaktor, historik a ekonomický historik |
Ocenění | Harvard Centennial Medal |
Politické strany | Social Democratic Workers' Party of Germany (1872–1875) Nezávislá sociálnědemokratická strana Německa (1917–1919) Sociálnědemokratická strana Německa |
Nábož. vyznání | reformní judaismus |
Rodiče | Jakob Itzig Bernstein |
Příbuzní | A. Bernstein (strýc) |
Funkce | člen parlamentu Německého císařství (1901–1907) člen parlamentu Německého císařství (1912–1918) člen Říšského sněmu Výmarské republiky (1920–1928) |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5d/Eduard_Bernstein_%28portrait%29.jpg/220px-Eduard_Bernstein_%28portrait%29.jpg)
Eduard Bernstein (6. ledna 1850 – 18. prosince 1932) byl politik a přední teoretik německé SPD.[1]
Biografie
[editovat | editovat zdroj]Narodil se v Berlíně, do politického života vstoupil roku 1872. V době Bismarckovy vlády působil jako socialistický novinář v exilu v Curychu a Londýně, kde se stýkal s Engelsem. Podílel se na přípravě Erfurtského programu SPD (1891), zejména jeho druhé části s praktickými politickými požadavky.
V roce 1896 začal publikovat články Probleme des Sozialismus, v nichž dokázal, že Marxovy ekonomické předpovědi se nenaplnily. Požadoval proto revidovat základní postulát socialismu, proletářskou revoluci, a nahradit ji reformismem. Bernsteinovy texty vyvolaly obrovskou polemiku. Jeho názory odmítla Rosa Luxemburgová v pamfletu Reforma nebo revoluce (1900) i Lenin v knize Co dělat? (1902). Roku 1897 se oženil s Reginou Zadek.[2]
Bernstein v SPD zastával umírněnou, takzvaně revizionistickou pozici, podle níž je místo Marxem požadované revoluce třeba pracovat ve prospěch postupných reforem. Jeho ideoví oponenti, k nimž patřili například August Bebel, Karl Kautsky a Wilhelm Liebknecht, v roce 1903 dosáhli odmítnutí jeho pozice na drážďanském sjezdu SPD.
Během první světové války zastával pacifistické postoje, byl také jedním z mála německých politiků, kteří protestovali proti turecké genocidě Arménů. Zemřel roku 1932 v Berlíně.
Dílo
[editovat | editovat zdroj]- Předpoklady socialismu a úkoly sociální demokracie (Die Voraussetzungen des Sozialismus und die Aufgaben der Sozialdemokratie (1899)), dostupné on-line zde Archivováno 19. 11. 2007 na Wayback Machine.
- Probleme des Sozialismus (na pokračování v časopise Die Neue Zeit) (1896 ff.)
- Die Geschichte der Berliner Arbeiterbewegung. Díl 1: Vom Jahre 1848 bis zum Erlaß des Sozialistengesetztes (Berlin 1907) – Díl 2: Die Geschichte des Sozialistengesetzes in Berlin (Berlin 1907)
- Die Arbeiterbewegung (1910)
- Die Berliner Arbeiterbewegung von 1890 bis 1905 (1924)
- Sozialdemokratische Lehrjahre (Berlin 1928) ISBN 3-320-01583-4
- Der Streik (1920)
- Was ist Sozialismus? (1922)
- Der Sozialismus einst und jetzt (1922)
- Die Deutsche Revolution von 1918/19
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ MAYER, Paul. Bernstein, Eduard [online]. www.deutsche-biographie.de [cit. 2016-02-24]. Dostupné online.
- ↑ Eduard Bernstein [online]. www.dhm.de [cit. 2016-02-24]. Dostupné online.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- Francis L. Carsten: Eduard Bernstein 1850–1932 – eine politische Biographie. München, Beck, 1993. – ISBN 3-406-37133-7
- Lucio Colletti, Bernstein und der Marxismus der Zweiten Internationale. Frankfurt a. M., EVA, 1971
- Teresa Löwe: Der Politiker Eduard Bernstein – Eine Untersuchung zu seinem politischen Wirken in der Frühphase der Weimarer Republik. Bonn, Historisches Forschungszentrum, 2000. – ISBN 3-86077-958-3
- Ehrenfried Pößneck: Was wollte Bernstein? Ein Beitrag zum Inhalt seiner Gesellschaftsauffassung. Leipzig, Gesellschaft für Politik und Zeitgeschichte, 1993
- Ehrenfried Pößneck: Zurück zu Bernstein? Eine Betrachtung seiner friedenspolitischen Ansichten. Dresden, Selbstverlag, 2007
- POJAR, Miloš. T. G. Masaryk a židovství. Praha: Academia, 2016. ISBN 978-80-200-2571-5. 10. kapitola: Masaryk a židovské osobnosti, s. 230-237.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Eduard Bernstein na Wikimedia Commons
Osoba Eduard Bernstein ve Wikicitátech
- Biografie (Deutsches Historisches Museum, německy)