Federico II. Gonzaga
Federico II. Gonzaga | |
---|---|
markýz z Mantovy vévoda z Mantovy markýz z Montferratu | |
![]() | |
Narození | 17. května 1500 Mantova |
Úmrtí | 28. srpna 1540 Marmirolo |
Manželka | Markéta Palaiologa |
Potomci | Eleonora Gonzagová Anna Gonzagová František III. Gonzaga Isabela Gonzagová Vilém I. Gonzaga Ludvík Gonzaga Federico Gonzaga |
Rod | Gonzagové |
Otec | František II. Gonzaga |
Matka | Isabella d'Este |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Federico II. Gonzaga (17. května 1500, Mantova – 28. srpna 1540, Marmirolo) byl v letech 1519 až 1540 vládcem Mantovy (nejdřív jako markýz, následně jako vévoda). Od roku 1536 byl také markýzem z Montferratu.
Život
[editovat | editovat zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/87/Federico_II_Gonzaga_%28age_10%29_-_Francesco_Francia.jpg/220px-Federico_II_Gonzaga_%28age_10%29_-_Francesco_Francia.jpg)
Federico se narodil jako nejstarší syn mantovského markýze Františka II. a Isabelly d'Este. Kvůli bouřlivé politice té doby strávil od svých deseti let tři roky jako rukojmí v Římě za papeže Julia II. V letech 1515 až 1517 byl Federico rukojmím francouzského krále Františka I., aby zajistil Gonzagovi pomoc v Itálii.
3. dubna 1519 se stal po smrti svého otce markýzem z Mantovy, vlády se zpočátku ujala jako regentka jeho matka s jeho strýci Zikmundem a Giovannim. Investituru mu udělil 7. dubna 1521 císař Karel V. Papež Lev X. ho v červenci 1521 jmenoval generálním kapitánem Církve (vrchní velitel papežské armády), v roce 1521 v proti Francouzům v Parmě a v roce 1522 v Piacenze.
Federico podepsal manželkou smlouvu s dědičkou montferratského markrabství, Marií Paleologou, s cílem zemi získat. V roce 1528 však výměnou za dva vězně papež Klement VII. manželskou smlouvu zrušil.
Federico pak podepsal jinou manželskou smlouvu s příbuznou císaře Karla V., Julií Aragonskou. Místo tohoto sňatku mu byl v roce 1530 udělen vévodský titul, čímž se jeho dynastie stala vévody z Mantovy. 25. března téhož roku zaplatil Federico Karlovi výměnou za zrušení smlouvy 50 000 dukátů a prosadil u papeže obnovení jeho dřívější manželské smlouvy s Marií. Marie však v září 1530 zemřela a Federico se 3. října 1531 oženil s její mladší sestrou Markétou. Po smrti posledního legitimního mužského dědice z rodiny Palaiologů, Jana Jiřího, přešlo markrabství Montferrat na Gonzagy a zůstalo jim do 18. století.
Stejně jako jeho rodiče byl patronem umění; jako svůj letní palác nedaleko Mantovy si nechal postavit Palazzo Te, který navrhl a vyzdobil Giulio Romano. Romano strávil pod Federicovým patronátem jako jeho dvorní umělec 16 let. Také koupil a objednal několik obrazů od Tiziana, jeho portrét namalovat Tizian i Raffael Santi.
Federico stejně jako otec dlouho trpěl syfilidou. Zemřel 28. června 1540 ve věku 40 let ve své vile v Marmirolu. Jeho nástupcem se stal nejstarší syn František III., ten však ve svých sedmnácti letech v roce 1550 zemřel; dalším vládcem Mantovy se pak stal Federicův druhý syn Vilém.
Rodina a potomci
[editovat | editovat zdroj]Federico a Markéta spolu měli sedm dětí:
- František III. Gonzaga (1533–1550), vévoda z Mantovy a markýz z Montferratu ⚭ 1549 Kateřina Habsburská (1533–1572)
- Eleonora Gonzagová (*/† 1535)
- Anna Gonzagová (*/† 1536)
- Isabela Gonzagová (1537–1579) ⚭ 1552 Francesco Ferdinando d'Ávalos, markýz z Pescary a Vasta
- Vilém I. Gonzaga (1538–1587) ⚭ 1561 Eleonora Habsburská (1534–1594), rakouská arcivévodkyně
- Ludvík Gonzaga (1539–1595) ⚭ 1565 Henrietta Klévská (1542–1601)
- Federico Gonzaga (1540–1565), biskup a kardinál
Předchůdce
[editovat | editovat zdroj]Gianfrancesco I. Gonzaga | ||||||||||||
Ludovico III. Gonzaga | ||||||||||||
Paola Malatesta | ||||||||||||
Federico I. Gonzaga | ||||||||||||
Jan Braniborsko-Kulmbašský | ||||||||||||
Barbora Braniborská | ||||||||||||
Barbora Sasko-Wittenberská | ||||||||||||
František II. Gonzaga | ||||||||||||
Arnošt Bavorský | ||||||||||||
Albrecht III. Bavorský | ||||||||||||
Alžběta Visconti | ||||||||||||
Markéta Bavorská | ||||||||||||
Erik I. Brunšvicko-Grubenhagenský | ||||||||||||
Anna Brunšvicko-Grubenhagensko-Einbecká | ||||||||||||
Alžběta Brunšvicko-Göttingenská | ||||||||||||
Federico II. Gonzaga | ||||||||||||
Alberto d'Este | ||||||||||||
Niccolò III. d'Este | ||||||||||||
Isotta Albaresani | ||||||||||||
Herkules I. Estenský | ||||||||||||
Tomáš III. ze Saluzza | ||||||||||||
Ricciarda ze Saluzza | ||||||||||||
Markéta de Pierrepont | ||||||||||||
Isabella d'Este | ||||||||||||
Alfons V. Aragonský | ||||||||||||
Ferdinand I. Ferrante | ||||||||||||
Giraldona Carlino | ||||||||||||
Eleonora Neapolská | ||||||||||||
Tristan z Clermontu | ||||||||||||
Isabella z Chiaromonte | ||||||||||||
Kateřina z Taranta | ||||||||||||
Reference
[editovat | editovat zdroj]V tomto článku byl použit překlad textu z článku Federico II Gonzaga, Duke of Mantua na anglické Wikipedii.
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Federico II. Gonzaga na Wikimedia Commons
Předchůdce: František II. |
![]() |
Markýz z Mantovy Federico II. 1519–1530 |
![]() |
Nástupce: Povýšen na vévoda |
Předchůdce: Nový titul |
![]() |
Vévoda z Mantovy Federico II. 1530–1540 |
![]() |
Nástupce: František III. |
Předchůdce: Jan Jiří |
![]() |
Markýz z Montferratu Federico II. 1533–1540 |
![]() |
Nástupce: František III. |