Heinrich Blum
Ing. arch. dr. Heinrich Blum | |
---|---|
![]() Heinrich Blum | |
Narození | 16. ledna 1894 Soběšice u Brna ![]() |
Úmrtí | 1942 (ve věku 47–48 let) Protektorát Čechy a Morava |
Bydliště | Brno |
Alma mater | Německá vysoká škola technická v Brně |
Povolání | architekt a výtvarník |
Nábož. vyznání | judaismus |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Heinrich Blum, někdy uváděn jako Jindřich Blum (16. ledna 1894 Soběšice u Brna[1] – po 27. dubnu 1942 [přesně není známo]), byl český funkcionalistický architekt židovského původu, oběť holokaustu.
Život
[editovat | editovat zdroj]Heinrich Blum se narodil v Soběšicích u Brna v židovské rodině. Otec Šimon, matka Leopolda rozená Polatscheková. Studia absolvoval na První německé reálce v Brně, poté na Německé technice tamtéž, kde byl imatrikulován 17. ledna 1913. První státní zkoušku složil roku 1914 (51 bodů), druhou až v roce 1921 pravděpodobně kvůli vojenské službě v 1. světové válce.[2]
Na technice pokračoval jako asistent postgraduálním studiem a disertační prací „Studie zástavby Akademické čtvrti na Kraví hoře s návazností na území mezi Kraví horou a Královým polem“.[3] V polovině 30. let bydlel v bytě rodičů na Kobližné 18,[4] koncem roku 1939 v ulici Na špitálce 5a (dnes ulice Špitálka)[5].
Po studiu se Heinrich Blum zařadil k brněnským architektům, vesměs židům (Ernst Wiesner, Otto Eisler, Sikmund Kerekes), kteří viděli hlavní orientační bod v Adolfu Loosovi, s nímž se setkali v roce 1920. Díky vlivu Loose tak Brno získalo velký náskok v uplatnění moderní architektury.[6]
Na začátku listopadu 1941 se oženil s Gertrudou Nasch (* 14. ledna 1905 v Holešově) a bydlel Na Ponávce 16.[2][4] Spolu se svou ženou byl 14. dubna 1942 deportován do terezínského gheta transportem Ah jako č. 713 a následně 27. dubna 1942 transportem Aq jako č. 618 do polské Izbice.[7][8] Z Izbice pak byli zřejmě transportováni do některého z blízkých vyhlazovacích táborů Majdanek, Belzec, Chelmno nebo Sobibor, kde byli zavražděni.[9]
Časový přehled
[editovat | editovat zdroj]- 1894 narozen v Soběšicích u Brna
- 1913–1921 studium na Německé vysoké škole technické v Brně
- 1920 přednášky Adolfa Loose v Brně
- 1921–? asistent na Německé vysoké škole technické v Brně
- 1925 disertace na téma výstavby Akademické čtvrti na Kraví hoře v Brně
- 1930–? samostatný projektant v Brně
- 1933–? člen pracovního výbory Výstavy stavebnictví a bydlení (členové Bohuslav Fuchs, Jiří Kroha, Arnošt Wiesner)[10]
- 193?–1939? v kanceláři Jana Víška
- 1942 deportován do Terezína, později Izbice, doba a místo úmrtí nezjištěny[2][4]
Dílo
[editovat | editovat zdroj]Realizace
[editovat | editovat zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4b/Filozofick%C3%A1_fakulta_Jan%C3%A1%C4%8Dkovo_n%C3%A1m%C4%9Bst%C3%AD_1.jpg/170px-Filozofick%C3%A1_fakulta_Jan%C3%A1%C4%8Dkovo_n%C3%A1m%C4%9Bst%C3%AD_1.jpg)
- 1924 Silo cementárny a vápenky, Slaměníkova 23
- spoluautor: František Hýbl
- stavebník: Továrna na portlantský cement a vápno, Leo Czech a spol, Maloměřice
- 1928 Vila, Preslova 7
- stavebník: Adéla a Jindřich Rosenberg
- 1928 Vila, Preslova 291/5
- stavebník: Alfréd a Marie Koblitz
- 1931 Deutsche Masaryk-Volkshochschule, Janáčkovo nám. 654/2a
- stavebník: Brünner Deutsches Volksbildungshaus
- dnes: Filozofická fakulta Masarykovy univerzity v Brně, budova "N"
- 1932 Vila rodiny Wittalových, Hroznová 39
- stavebník: Yohann, Friederike Wittal
- 1932 Nájemní blok s minimálními byty, Merhautova 931/13
- spoluautor: Sikmund Kerekes
- stavebník: stavební a bytové družstvo Freundschaft
- 1936 Nájemní dům, Preslova 11
- spoluautor: Bohuslav Fuchs
- stavebník: Dr. J. A H. Lōwitovi
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c2/Overview_of_Spo%C5%99itelna_Building_in_Brno_-_cut.jpg/170px-Overview_of_Spo%C5%99itelna_Building_in_Brno_-_cut.jpg)
- 1936–1938 Administrativní a nájemní budova banky Erste māhrische Sparkasse, Jánská 6-10
- spoluautoři: Josef Polášek, Otakar Oplatek
- stavebník: Erste māhrische Sparkasse (První moravská spořitelna)
- dnes: Česká spořitelna[2][11]
Soutěže a návrhy
[editovat | editovat zdroj]- 1919 Soutěžní návrh na školu, Třebíč
- spoluautor: Josef Doupovec
- 1935 Soutěžní návrh na Německé divadlo, Tyršův sad, Brno
- 1936 Soutěžní návrh na malobytové domy, Renneská ul. Brno
- 1937 Návrh na ředitelství Československých státních drah, Kounicova ul. Brno[11]
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Matriční záznam o narození a obřízce, Židovská náboženská obec Brno-město
- ↑ a b c d Brněnští židovští architekti : 1919–1939 / [editoři: Petr Pelčák, Jan Sapák a Ivan Wahla].. -- Brno : Spolek Obecní dům Brno, 2000. -- 95 s. :. Sign: 4-1086.657[nedostupný zdroj]
- ↑ Ideelles Projekt für die Verbauung des sogenanntes "Akademischen Viertels" auf dem Kuhberge in Brünn im Zusammenhang mit dem Sektor zwischen dem Kuhberge und Königsfeld einerseits v. der "Bauerschen Rampe" anderseits / Heinrich Blum. -- Brünn : Německá technika, 1925. -- 11 s.. Sign: TK-0055.223,20[nedostupný zdroj]
- ↑ a b c Docomomo CZ: Heinrich Blum Archivováno 4. 3. 2016 na Wayback Machine., citováno 31.10.2011
- ↑ Česky psaná žádost o občanskou legitimaci ze dne 22.11.1939 č. 16733/39
- ↑ Jan Sapák: Adolf Loos Archivováno 27. 8. 2004 na Wayback Machine., časopis "Architekt" 7/2000
- ↑ Dr. Ing. Jindřich Blum[nedostupný zdroj] in holocaust.cz
- ↑ Gertruda Blumová [nedostupný zdroj] in holocaust.cz
- ↑ Po stopách akce Lublin - Izbica Archivováno 24. 2. 2012 na Wayback Machine. in Newsletter der Theresienstädter Initiative Nr. 17, 19. 9. 2000
- ↑ BAM: Blum Heinrich, cit 31.10.2011
- ↑ a b O nové Brno : brněnská architektura 1919–1939 : katalog. I, Textová část / redakce Zdeněk Kudělka a Jindřich Chatrný.. -- Brno : Muzeum města Brna, 2000. -- 141,444 s. :. ISBN 80-901969-6-9. Sign: 3-1085.767,1[nedostupný zdroj]
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- Petr Pelčák, Ivan Wahla, Jan Sapák (eds.): Brněnští židovští architekti 1919–1939, Obecní dům Brno 2000
- O nové Brno : brněnská architektura 1919–1939 : katalog. I, Textová část / redakce Zdeněk Kudělka a Jindřich Chatrný.. -- Brno : Muzeum města Brna, 2000. -- 141,444 s. :. ISBN 80-901969-6-9. Sign: 3-1085.767,1[nedostupný zdroj]
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Heinrich Blum na Wikimedia Commons
- Heinrich Blum v Encyklopedii dějin města Brna
- Heinrich Blum na webu Židovské obce Brno
- Jindrich Blum v databízi vězňů ghetta Terezín
- Heinrich Blum v Brněnském architektonickém manuálu
- budova banky Erste māhrische Sparkasse na Archiweb.cz
- Čeští architekti
- Židovští architekti
- Osobnosti Moravy
- Čeští Židé
- Rakousko-uherští Židé
- Oběti holokaustu
- Vězni nacistických koncentračních táborů
- Vězni koncentračního tábora Terezín
- Narození v Soběšicích (Brno)
- Narození v roce 1894
- Narození 16. ledna
- Úmrtí v roce 1942
- Absolventi Německé vysoké školy technické v Brně
- Židé v Brně