Kamienna Góra
Kamienna Góra | |
---|---|
Poloha | |
Souřadnice | 50°47′ s. š., 16°2′ v. d. |
Nadmořská výška | 468 m n. m. |
Časové pásmo | SEČ/SELČ |
Stát | ![]() |
Vojvodství | Dolnoslezské |
Okres | Kamienna Góra |
Gmina | městská gmina |
![]() ![]() Kamienna Góra | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 18,0 km² |
Počet obyvatel | 18 425 (2021) |
Hustota zalidnění | 1 025,3 obyv./km² |
Správa | |
Status | město a gmina |
Starosta | Janusz Chodasewicz |
Oficiální web | www |
Adresa obecního úřadu | pl. Grunwaldzki 1 58-400 Kamienna Góra |
PSČ | 58-400 |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Kamienna Góra (dříve německy Landeshut in Schlesien, počeštěně Lanžhot, nyní častěji Kamenná Hora) je město v polském Dolnoslezském vojvodství. Město leží v kotlině řeky Bóbr na úpatí Vraních hor, přibližně 12 km od českých hranic. Kamienna Góra je sídlem okresu a žije zde přibližně 18 tisíc obyvatel.
Historie
[editovat | editovat zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e1/Schloss_Kreppelhof_Sammlung_Duncker.jpg/240px-Schloss_Kreppelhof_Sammlung_Duncker.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a4/Ko%C5%9Bci%C3%B3%C5%82_pw._%C5%9B%C5%9B_Aposto%C5%82%C3%B3w_Piotra_i_Paw%C5%82a_-_Aw58_-_4_lutego_2010_r._DSC01006.jpg/240px-Ko%C5%9Bci%C3%B3%C5%82_pw._%C5%9B%C5%9B_Aposto%C5%82%C3%B3w_Piotra_i_Paw%C5%82a_-_Aw58_-_4_lutego_2010_r._DSC01006.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/35/Ratusz%2C_2_po%C5%82._XIX.jpg/240px-Ratusz%2C_2_po%C5%82._XIX.jpg)
První písemné zmínky o osadě pocházejí ze 13. století: roku 1254 ji kníže Boleslav II. Lehnický daroval benediktinům Opatovického kláštera, kteří se podíleli na kolonizaci hraničního lesnatého území. Roku 1289 kníže Jindřich I. Bradatý vesnici od benediktinů odkoupil a zbudoval na Zámecké hoře kamenný hrad, který dal obci jméno. Roku 1292 obdržela Kamienna Góra městská práva, v letech 1334–1341 dostalo město mílové právo, právo vaření piva a obchodu se solí. Za husitských válek bylo město v letech 1426 a 1446 husity dvakrát vypleněno. V 16. století město prosperovalo díky celní stanici, obchodu a řemeslům, především tkalcovství (plátenictví), na základech hradu byl vystavěn zámek. Od roku 1365 patřilo město k České koruně. Roku 1477 je král Vladislav Jagellonský postoupil Hanuši Welflovi z Varnsdorfu († 1489), hejtmanovi knížectví kladského. Za třicetileté války (stejně jako ve válkách předchozích a pozdějších) město pro svou strategickou hraniční polohu trpělo zpustošením.
Hned v první válce o slezské dědictví roku 1742 císařovna Marie Terezie musela město postoupit pruskému králi. Roku 1760 se zde odehrála jedna z bitev sedmileté války, nazvaná Pruské Thermopyly, protože skončila dílčím rakouským vítězstvím.
Roku 1869 byla do města přivedena železniční trať Sędzisław–Lubawka, rozvíjel se tkalcovský a hedvábnický průmysl. Za druhé světové války zde byla dislokována německá továrna na kuličková ložiska a pobočka koncentračního tábora Gross-Rosen. Město bylo vybombardováno, zámek od té doby zůstal pustý a roku 1964 vyhořel. V květnu 1945 město osvobodil 1. ukrajinský front maršála Koněva společně s 27. pěším plukem polské armády. Německé obyvatelstvo se během roku 1945 vystěhovalo.
Památky
[editovat | editovat zdroj]- Ruiny zámku Grodztwo (Kreppelhof) - zámek při věži středověkého hradu v letech 1565-1560 zbudovali Schaffgotschové, v polovině 18. století jej zbarokizovali noví majitelé z rodu Stolberg-Wernigerode, jimž patřil až do roku 1945; novogotická úprava z poloviny 19. století je zachycena na obraze; roku 1951 byl zámek zapsán do seznamu nemovitých kulturních památek, roku 1964 vyhořel a od té doby stále chátrá
- Kostel sv. apoštolů Petra a Pavla – založen roku 1295; trojlodní barokní bazilika s gotickým závěrem z 1. poloviny 16. století
- Kostel Panny Marie Růžencové – barokní, původně evangelický chrám s bočními emporami, architekt Martin Frantz, jeden z tzv. kostelů milosti; uvnitř pozdně gotický oltář s reliéfem sv. Anny Samotřetí; nyní katolický
- Radnice – renesanční z roku 1564, přestavěná v 70. letech 19. století v novorenesančním slohu
- Rynek – historické náměstí s renesančními a barokními měšťanskými domy
- Židovský hřbitov – založen v 1. polovině 19. století
- Železniční nádraží – novogotická budova z roku 1869
- Obelisk z roku 1880 – památník protinapoleonské koalice polských a ruských vojsk, která se zde spojila 10. srpna 1813
Rodáci
[editovat | editovat zdroj]- Carl Gotthard Langhans (1732–1808), architekt pruského klasicismu, mj. projektoval bažantnici zámku v hornoslezské Pštině
- Gottfried Semper (1732–1808), architekt, historik a teoretik umění
Partnerská města
[editovat | editovat zdroj]Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]V tomto článku byly použity překlady textů z článků Kamienna Góra na německé Wikipedii a Kamienna Góra na polské Wikipedii.
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- Dehio - Handbuch der Kunstdenkmäler in Polen. Svazek Schlesien. München-Berlin 2005, s. 419–422, ISBN 3-422-03109-X
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Kamienna Góra na Wikimedia Commons
Galerie Kamienna Góra na Wikimedia Commons