Krymská jaderná elektrárna
Krymská jaderná elektrárna | |
---|---|
![]() Nedostavěná krymská elektrárna s ještě stojícím jeřábem. Jeřáb dánské výroby již však na stavbě není | |
Stát | ![]() |
Umístění | jižně od Ščolkina |
Stav | nedostavěná, ruiny |
Začátek výstavby | 1976 |
Dokončení | nedostavěno |
Náklady na výstavbu | cca 750 mil. sovětských rublů |
Jaderná elektrárna | |
Reaktory v provozu | žádný |
Reaktory ve výstavbě | 2 |
Plánované reaktory | 2 |
Typ reaktorů | VVER-1000/320 |
Palivo | Uran 235U |
Elektrická energie | |
Výkon po dokončení | 4 × 1000 MW (hrubý) |
Celkem vyrobeno | nic |
Souřadnice | 45°23′29″ s. š., 35°48′6,01″ v. d. |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Krymská jaderná elektrárna (ukrajinsky Кримська АЕС, rusky Крымская АЭС) je rozestavěná, nikdy nedokončená a nyní opuštěná a částečně zdemolovaná jaderná elektrárna severně od Aktašského jezera u města Ščolkine v Autonomní republice Krym.
Jaderná elektrárna na Krymu by využívala stejného typu reaktorů jako jaderná elektrárna Temelín.
Historie a technické informace
[editovat | editovat zdroj]Stavba elektrárny začala v roce 1982 v době budování jaderných elektráren jako symbolů pokroku po celém Sovětském svazu. O dva roky později bylo nedaleko od elektrárny postaveno město Ščolkine, kde byli ubytováni dělníci pracující na stavbě elektrárny. Stavba se táhla a postupovala jen pomalu. Po černobylské havárii byly zpřísněny kontroly a následná inspekce roku 1987 shledala, že elektrárna stojí na půdě, která je kvůli blízké přítomnosti slaného Aktašského jezera nestabilní. Výstavba elektrárny proto byla ukončena, první reaktor byl v té době dostavěn na 80 procent, druhý na 18. Po několika letech politických diskusí bylo v roce 1989 definitivně rozhodnuto elektrárnu nedostavět.[1] Po rozpadu SSSR od roku 1996 elektrárna patřila státnímu podniku Energoatom, který ji v roce 2005 prodal novému dále nejmenovanému kupci. V tom samém roce byla také hotová a dopravená tlaková nádoba, která se na staveništi nacházela, rozřezána na ocelový šrot.[2]
Průběh stavby
[editovat | editovat zdroj]Na stavbě byl použit pro instalaci vnitřních částí reaktorových bloků jeřáb dánské výroby Kroll K-10000. Na stavbě zůstal opuštěn do roku 2003, kdy byl prodán ukrajinskou vládou za 310 tisíc hřiven.[1]
Turistika
[editovat | editovat zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3a/Crimean_Atomic_Energy_Station.jpg/250px-Crimean_Atomic_Energy_Station.jpg)
Elektrárna je zcela přístupná, nehlídaná. I proto, že leží nedaleko mořského pobřeží a turistických kapacit, slouží jako turistický cíl. Od ruské anexe Krymu ale turistů ubývá. V druhé polovině 90. let se zde konalo několik ročníků známého ukrajinského festivalu elektronické hudby KaZantip.[1]
Zajímavosti
[editovat | editovat zdroj]Krymská jaderná elektrárna byla zapsána do Guinnessovy knihy rekordů jako nejdražší nedokončená stavba světa. Stavba stála půl miliardy sovětských rublů plus čtvrt miliardy v nepoužitém materiálu uskladněném na stavbě. V přepočtu na dnešní kurz ruského rublu (2015) by šlo o desítky miliard.[1] Po roce 1990 bylo plánováno vybudovat zde výcvikové centrum pro jaderné inženýry, ale nakonec z toho sešlo.
Informace o reaktorech
[editovat | editovat zdroj]Reaktor | Typ reaktoru | Výkon | Začátek výstavby | Připojení k síti | Uvedení do provozu | Dostavěno[1] | |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Hrubý | Čistý | ||||||
Krym-1[3] | VVER-1000/320 | 950 MWe | 1000 MWe | 1. prosince 1982 | Výstavba zastavena 29. října 1989 | 80 % | |
Krym-2[4] | VVER-1000/320 | 950 MWe | 1000 MWe | 1983 | 18 % | ||
Krym-3[5] | VVER-1000/320 | 950 MWe | 1000 MWe | stavba nezapočala | — | ||
Krym-4[6] | VVER-1000/320 | 950 MWe | 1000 MWe | stavba nezapočala | — |
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ a b c d e Na Krymu mají obří jadernou elektrárnu – ale je úplně k ničemu. zoom.iprima.cz [online]. zoom.iprima.cz [cit. 2015-01-12]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2016-10-13.
- ↑ Крымский реактор, радиационный фон в Украине и России. kazantip.rork.ru [online]. [cit. 2022-03-19]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2017-11-09.
- ↑ Nuclear Power Reactor Details - CRIMEA-1, databáze PRIS IAEO (anglicky)
- ↑ Nuclear Power Reactor Details - CRIMEA-2, databáze PRIS IAEO (anglicky)
- ↑ Nuclear Power Reactor Details - CRIMEA-3, databáze PRIS IAEO (anglicky)
- ↑ Nuclear Power Reactor Details - CRIMEA-4, databáze PRIS IAEO (anglicky)
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Krymská jaderná elektrárna na Wikimedia Commons