Melchior Broederlam
Melchior Broederlam | |
---|---|
![]() | |
Narození | 1355 Ypry |
Úmrtí | 1410 (ve věku 54–55 let) nebo 1411 (ve věku 55–56 let) Ypry |
Povolání | malíř |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/15/Broederlam1.jpg/220px-Broederlam1.jpg)
Melchior Broederlam (kolem 1350, Ypres – kolem 1410, Ypres) byl vlámský malíř aktivní v letech 1381 až 1410. Je řazen k tzv. "Vlámským primitivům".[1]
Život
[editovat | editovat zdroj]Základy malby se naučil ve vlámském městě Ypres. V následujícím období pobýval několik let v Itálii. Je pravděpodobné, že osobně poznal malby Giotta di Bondone a díla Sienské školy. Od roku 1381 byl dvorním malířem Ludvíka II. Flanderského a po jeho smrti pracoval od roku 1384 pro jeho nástupce, Filipa Smělého. Dostával zakázky pro dnes již neexistující pevnost Hesdin, zbouranou roku 1553 na příkaz císaře Karla V. Pro vévodu Filipa pracoval od roku 1387 jako valet de chambre a později (1391) jako dvorní malíř. Pracoval i jako malíř jeho nástupce, burgundského vévody Jana I. Burgundského "Nebojácného" až do roku 1409, kdy je naposled zaznamenán v listinách.
Dílo
[editovat | editovat zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2c/Melchior_Broederlam_001.jpg/220px-Melchior_Broederlam_001.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/cc/Melchior_Broederlam_003.jpg/220px-Melchior_Broederlam_003.jpg)
Broederlam silně ovlivnil následující generaci malířů, včetně Jana van Eycka a Roberta Campina. Některé odkazy tvrdí, že již užíval olejové barvy, popis díla však většinou uvádí temperu na dřevě. Perspektiva v jeho obrazech je ještě nedokonalá, ale pomocí světel a stínů dokázal vyvolat iluzi prostorové hloubky. Jako vizuální metafora k odlišení scén Starého a Nového zákona, typická zejména pro malbu jeho následovníka van Eycka, slouží střídání prvků románské a gotické architektury. Broederlamova malba ve stylu mezinárodní gotiky již obsahuje prvky naturalismu a skrytého symbolismu charakteristického pro další generace vlámských malířů.[2]
Z děl Melchiora Broederlama se zachovala pouze dvě malovaná oltářní křídla z triptychu určeného pro kapli kartuziánského kláštera Champmol nedaleko Dijonu. Zakázku dostal řezbář Jacques de Baerze v Dendermonde a Broederlam byl také autorem polychromie a zlacení centrálního panelu. Na křídlech jsou vyobrazeny scény Zvěstování a Navštívení na levé straně, Uvedení Páně do chrámu a Útěku do Egypta na pravém křídle. Oltář se nyní nachází v Musée des Beaux-Arts de Dijon. Další dílo – retábl se světci a mučedníky je považován za ztracený.
V Champmolu pracoval ve stejné době i Claus Sluter a je pravděpodobné, že se oba umělci navzájem ovlivnili.
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Reference
[editovat | editovat zdroj]- ↑ Flemish Primitives: Melchior Broederlam
- ↑ Snyder J, Northern Renaissance Art, 1985, s. 73
Literatura
[editovat | editovat zdroj]- Anne Hagopian van Buren, Broederlam, Melchior (1355–1411), painter, Published online January 1998[1]
- Snyder, James; Northern Renaissance Art, 1985, Harry N. Abrams, ISBN 0-13-623596-4
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Melchior Broederlam na Wikimedia Commons
- Web Gallery of Art: BROEDERLAM, Melchior
- Visual Arts Cork: Melchior Broederlam (c.1350-1411)
- Artmuseum: Melchior Broederlam Archivováno 23. 9. 2015 na Wayback Machine.
- ↑ Oxford index: Broederlam, Melchior (1355 - 1411), painter. oxfordindex.oup.com [online]. [cit. 2015-08-19]. Dostupné v archivu pořízeném z originálu dne 2016-03-05.