Vidava
Vidava Weida | |
---|---|
![]() Hrad Osterburg dominuje nad městem | |
Poloha | |
Souřadnice | 50°46′24″ s. š., 12°3′40″ v. d. |
Nadmořská výška | 231 m n. m. |
Časové pásmo | UTC+01:00 (standardní čas) UTC+02:00 (letní čas) |
Stát | ![]() |
Spolková země | Durynsko |
Zemský okres | Greiz |
Administrativní dělení | 8 obcí a 5 podřízených |
![]() | |
![]() ![]() Weida | |
Rozloha a obyvatelstvo | |
Rozloha | 36,8 km² |
Počet obyvatel | 8 173 (31.12.2021) |
Hustota zalidnění | 222 obyv./km² |
Správa | |
Starosta | Heinz Hopfe (bezpartijní) |
Oficiální web | www |
Telefonní předvolba | 036603 |
PSČ | 07570 |
Označení vozidel | GRZ, ZR |
![]() | |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Vidava (německy Weida) je město v jihovýchodoněmeckém Durynsku, leží 12 km od města Gera, blízko státní hranice se Saskem a s Českem. Patří do zemského okresu Greiz.
Geografie
[editovat | editovat zdroj]Weida se nachází ve východním Durynsku, necelých 12 km jižně od města Gera, v údolí při ústí řeky Aumy, přítoku Weidy, obklopené zalesněnými vrchy. Město leží v durynském Vogtlandu mezi federálními dálnicemi 92 a 175.
Sousední obce: Crimla, Harth-Pöllnitz, Auma-Weidatal, Hohenleuben, Langenwetzendorf, Berga/Elster, Teichwitz, Wünschendorf/Elster a Zedlitz.
Administrativní uspořádání
[editovat | editovat zdroj]Od 1. ledna 2014 Vidava sestává z místních částí Hohenölsen (a Neudörfel, Kleindraxdorf, Horngrund a Ölsengrund), Schömberg a Steinsdorf (a Gräfenbrück, Loitsch a Schüptitz). Do té doby neměla žádné hlavní součásti a skládala se jen ze Starého a Nového města (Alt- a Neustadt). Byly připojeny bývalé obce Deschwitz ze severu a Liebsdorf k západní straně města.
Historie
[editovat | editovat zdroj]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c2/Merian_weida_1650.jpg/220px-Merian_weida_1650.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/31/Stadtansicht_v._Turm.jpg/220px-Stadtansicht_v._Turm.jpg)
Během období stěhování národů Germáni kraj opustili a nahradili je Slované. Kolem roku 1000 přišli do oblasti němečtí osadníci. Mýtili lesy a věnovali se zemědělství. Německý císař jmenoval soudní vykonavatele ministeriály, aby spravovali jeho panství. Soudní vykonavatelé Weidy byli poprvé zmíněni v dokumentu z roku 1122.
První fojt Erkenbert I. přišel do Veitsbergu (Wünschendorfu). Jeho syn Erkenbert II. začal stavět první městský hrad Osterburg. Pod Osterburgem stával mlýn. Obec byla poprvé zmíněna v listině z roku 1385, kdy měla již svůj mlýn Rothenmühle, nejstarší a jediný mlýn na obilí v údolí Aumy, který stále funguje.Na řece Weidě bylo dalších pět mlýnů. V období inflace v letech 1620–1621 město razilo vlastní stříbrné mince – tolary (tzv. Kippertaler).
V období Německé říše (1871–1918) byla Vidava součástí velkovévodství Sasko-Výmarsko-Eisenašského.
V roce 1943 sem bylo přestěhováno kolem 300 vědců a jejich rodin z vybombardovanbého Berlína a otevřen pro ně Fyzikálně-Technický říšský ústav, zrušený v dubnu 1945.
Památky
[editovat | editovat zdroj]- hrad Osterburg s válcovou věží - bergfritem (hláskou) ze 13. století, palác je v jádře románský, v době renesance jej kolem roku 1536 pro saské kurfiřty přestavěl architekt Mikuláš Grohmann
- románský kostel sv. Petra, věž ze 12. století
- renesanční radnice
- Gotický městský kostel Panny Marie
- Bývalý ženský klášter - patřil k domovským klášterům žen z rodin fojtů z Vidavy, Plavna a Gery; sloužil především jako Damenstift k výchově a vzdělání dívek a neprovdaných žen. V roce 1349 v listinách kláštera figurují sestry z rodu Bockwitzů i Alžběta ze Schwarzenbergu („Elizabeth dicta de Svarcenbergk“).
- Viadukt = jeden z nejdelších historických železničních mostů, vedených nad městem.
Odkazy
[editovat | editovat zdroj]Literatura
[editovat | editovat zdroj]- Baedeker's Deutschland, Edition 2000, s.903
Externí odkazy
[editovat | editovat zdroj]Obrázky, zvuky či videa k tématu Vidava na Wikimedia Commons
- Oficiální stránky města