(Translated by https://www.hiragana.jp/)
Význam – Wikicitáty
Přeskočit na obsah
- Člověk, nevšímající sobě v životě jiného, než co má význam pro hmotný jeho prospěch, zanedbávaje v sobě přednosti srdce, v nichž přec hlavně tkví naše lidskost, pozbýval by jich jedné po druhé, až by se octnul v řadě živočichů pouze důmyslných.[1]
— Karolina Světlá
- Důmyslná metoda vyjádření každého možného čísla pomocí souboru deseti symbolů (každý symbol má místní a absolutní hodnotu) vznikla v Indii. Myšlenka se zdá dnes být tak prostá, že už nevnímáme její význam a nesmírnou důležitost. Její důležitost si lépe uvědomíme, když uvážíme, že byla nedostupná dvěma největším mužům starověku, Archimédovi a Apolloniovi.[2]
— Pierre Simon de Laplace
- […] Mám rád slova, přemýšlím o nich, dívám se na ně z druhé strany, protože z jiného pohledu mají často jiný význam.[3]
— Jiří Havel
- Symbolický význam díla je tím čistší, čím vzdálenější se zdá alegorické symetrii, čím více naznačuje a čím méně vyslovuje.[4]
— Albert Thibaudet
- Pole filosofie v tomto světoobčanském významu lze převést na následující otázky:
1. Co mohu vědět?
2. Co mám činit?
3. V co mohu doufat?
4. Co je člověk?[5]
— Immanuel Kant, Logik
- Pro velkou třídu případů – i když ne pro všechny – kde užíváme slovo „význam“ je můžeme definovat takto: význam je použití slova v řeči. A význam nějakého jména se někdy vysvětluje tím, že se ukáže na jeho nositele.[6]
— Ludwig Wittgenstein, Filosofická zkoumání
- […] Slova jsou zvláštní tím, že se jejich význam dovede zkroutit jako had, a když chcete najít hada, hledejte ho za slovy, která změnila svůj význam.[7]
— Terry Pratchett, Dámy a pánové
- Slovo nemá žádný význam, když mu nic neodpovídá.[6]
— Ludwig Wittgenstein, Filosofická zkoumání
- Vlastní jména tvoří velmi zvláštní oblast slovníku: postrádají význam, slouží pouze denotaci, nikoliv bezprostřední komunikaci mezi lidmi; obracejí se k přírodě (ke konkrétně označovanému), ne k lidem; jsou to podobně jako indexy přímá spojení mezi sledy zvuků a součástmi okolního světa.[8]
— Tzvetan Todorov, Dobytí Ameriky
- ↑
VANĚK, Zdeněk. Kaleidoskop. 1. vyd. Plzeň : Zdeněk Vaněk, 2009. 420 s. Dostupné online. ISBN 978-80-254-5071-0. S. 38.
- ↑
BARROW, John D.. Teorie ničeho. Překlad Jan Novotný. Praha : Mladá fronta, 2005. ISBN 80-204-1156-9. S. 49.
- ↑
KUBÍČKOVÁ, Klára. Barbánkův táta spisovatel Jiří Havel slaví devadesátiny. idnes.cz [online]. 2014-07-27 [cit. 2022-04-20]. Dostupné online.
- ↑
HORÁK, Oto. Rolin, Olivier: Búr Súdán. iliteratura.cz [online]. 2014-11-23 [cit. 2014-11-25]. Dostupné online.
- ↑
KANT, Immanuel. Logik, AA IX.25.
- ↑ 6,0 6,1
WITTGENSTEIN, L. Filosofická zkoumání. Praha: Filosofický ústav AVČR, 1993.
- ↑
PRATCHETT, Terry. Dámy a pánové. Překlad Jan Kantůrek. 1. vyd. Praha : Talpress, 1997. 399 s. ISBN 80-7197-103-0.
- ↑
TODOROV, T. Dobytí Ameriky: Problém druhého. Praha: MF 1996. str. 39.
Encyklopedický článek Význam ve Wikipedii
Slovníkové heslo význam ve Wikislovníku
-