Jawor
Jawor Jawor ![]() | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() | |||||
Overblik | |||||
Land | ![]() | ||||
Voivodskab | Województwo dolnośląskie, Nedre Schlesien | ||||
Postnr. | 59-400 ![]() | ||||
UN/LOCODE | PLJWR ![]() | ||||
Demografi | |||||
Indbyggere | 21.494 (2021)[1] ![]() | ||||
- Areal | 18,8 km² | ||||
- Befolkningstæthed | 1.143 pr. km² | ||||
Andet | |||||
Tidszone | UTC+1 (normaltid) UTC+2 (sommertid) ![]() | ||||
Hjemmeside | www.jawor.pl | ||||
Oversigtskort | |||||
Jawors beliggenhed i Polen 51°03′N 16°11′Ø / 51.05°N 16.18°Ø |
Jawor (udtale: [ˈjavɔr]; tysk: Jauer) er en by i den centrale del af Voivodskabet Nedre Schlesien i det sydvestlige Polen. Byen har 21.494(2021)[1] indbyggere og et areal på 18,8 km². Den er en del af powiatet (amt) Jawor. Den ligger cirka 61 kilometer vest for den regionale hovedstad Wrocław. Den 31 kilometer lange flod Nysa Szalona løber gennem byen.
Navnet
[redigér | rediger kildetekst]Navnet på byen Jawor kommer fra det polske ord for "ahorn". Det tidligste registrerede navn stammer fra 1133, da byen blev skrevet ned som Jawr og i 1203 som Jawor. Indtil det 16. århundrede blev navnet skrevet ned på latin i forskellige former, såsom: Iavor, Iavr, Javr, Javor, Jaur, Jaura, Jawer, Jauor. Polsk form Jawor blev fortsat brugt, for eksempel i maleri fra 1562 placeret i kirken St. Martin.[2] Anden form Iawor er optaget i dokument fra 1248 og i dokument fra 1277 bruges navnet Iaver. I 1295 er byen noteret som Jawor i det latinske værk Liber fundationis episcopatus Vratislaviensis. I det latinske Statuta Synodalia Episcoporum Wratislaviensium fra 1475, som også indeholder det ældste polsksprogede tryk, som Jaworensis.
Historie
[redigér | rediger kildetekst]Jawor var den vigtigste højborg for Trzebowianie-stammen, en af de polske stammer, og blev en del af den fremvoksende polske stat i det 10. århundrede. Ifølge middelalderkrøniker blev bebyggelsen udvidet i det 11. århundrede.[3] Det blev givet stadsrettigheder mellem 1242 og 1275.[4] Som et resultat af fragmentering af Polen under Piast-dynastiet blev Jawor en del af Hertugdømmet Schlesien, derefter Hertugdømmet Legnica fra 1248, og fra 1274 var det hovedstaden i Hertugdømmet Jawor,[3] det sydvestligste hertugdømme i middelalderens Polen, før det blev integreret med Hertugdømmet Świdnica i 1346, hvoraf en del forblev indtil 1392, hele tiden tilbage under det grundlæggende dynasti af Piaster. I slutningen af 1200-tallet blev der opført stenforsvarsmure.[4] Mellem 1279 og 1334 blev St. Martin kirken bygget, og i 1311 blev St. Barbara kirken renoveret.[3] Kirkerne St. Martin og St. Barbara er de ældste kirker i Jawor. I 1324 blev det første hospital grundlagt.[3] Det første kendte billede af Jawors våbenskjold, bevaret på byens segl, stammer fra 1300.[4] Jawor er vokset til et af de vigtigste centre for vævning i Nedre Schlesien.[4] I 1329 fik Jawor stabelret af hertug Henrik 1. af Jawor. I det 14. århundrede blev de første lauger grundlagt, der samlede buntmagere, skræddere, tøjmagere og købmænd.[3]
Efter Polens tab af byen, blev den derefter styret af Bøhmen, Ungarn, Bøhmen igen og Østrig. Byen led under Trediveårskrigen (1618-1648) som et resultat af gentagne invasioner, besættelser, religiøse forfølgelser og epidemier. I 1626 blev det plyndret af østrigerne, i 1633 kortvarigt besat af Kurfyrstendømmet Sachsen og generobret af Østrig, i 1639 besat af svenskerne og i 1640 generobret af Østrig, i 1642 besat af svenskerne, derefter Østrigere og igen svenskerne, endelig taget til fange i 1648 af østrigerne, som plyndrede og brændte byen og fordrev dens indbyggere.[3] Efter krigen, i overensstemmelse med Westfalske fred, blev den såkaldte Fredskirke bygget, men protestanterne blev stadig diskrimineret af den østrigske administration.[3]
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/87/Jawor_NARA-68155047.jpg/220px-Jawor_NARA-68155047.jpg)
I det 18. århundrede var byen og regionen genstand for østrigsk-preussiske krige, som til sidst gik over til Preussen i 1763.[3] Preusserne forvandlede Piast-slottet til et fængsel. [5] I 1776 led byen en brand.[4] Den 14. maj 1807, under Napoleonskrigene og polske nationale befrielseskampe, marcherede polske tropper gennem byen, dagen før de kæmpede det sejrrige slag ved Struga mod de mere talrige preussere.[3] I 1871 blev byen sammen med Preussen en del af Tyskland hvilket den forblev indtil slutningen af 2. verdenskrig 1945.
-
Fredskirken
-
Fredskirken, interiør
-
St. Martinkirken
-
Markedspladsen (Rynek)
-
Gamle byhuse på Markedspladsen
-
Legnicka-gaden i den gamle bydel
-
Tidligere Cistercienserkloster
-
Chrobry-gaden i den gamle bydel
Referencer
[redigér | rediger kildetekst]- ^ a b bdl.stat.gov.pl, hentet 3. oktober 2022 (fra Wikidata).
- ^ Jan Rybotycki: Jawor od zarania dziejów do roku 1263. Jawor: 1984.
- ^ a b c d e f g h i Kalendarium Historii Jawora (på polsk)
- ^ a b c d e "Historia". Gmina Jawor (polsk). Hentet 14. februar 2020.
- ^ "Jawor: Zamek Piastowski - siedziba książąt, wariatów i więźniów". Wrocław Nasze Miasto (polsk). Hentet 14. februar 2020.
- Officielt websted (polsk)
![]() | Spire Denne artikel om polsk geografi er en spire som bør udbygges. Du er velkommen til at hjælpe Wikipedia ved at udvide den. | ![]() |