Roslev
Roslev | |||||
---|---|---|---|---|---|
| |||||
![]() Møllen | |||||
Overblik | |||||
Land | ![]() | ||||
Region | Region Midtjylland | ||||
Kommune | Skive Kommune | ||||
Sogn | Roslev Sogn | ||||
Postnr. | 7870 Roslev | ||||
Demografi | |||||
Roslev by | 1.299[1] (2024) | ||||
Kommunen | 44.739[1] (2024) | ||||
- Areal | 690,7 km² | ||||
Andet | |||||
Tidszone | UTC +1 | ||||
Hjemmeside | www.sallingweb.dk | ||||
Oversigtskort | |||||
Roslevs beliggenhed 56°42′6″N 8°59′4″Ø / 56.70167°N 8.98444°Ø |
Roslev er en by i Salling med 1.299 indbyggere (2024)[1], beliggende 13 km nordøst for Balling, 9 km nordvest for Breum, 12 km sydøst for Glyngøre og 19 km nord for Skive. Byen hører til Skive Kommune og ligger i Region Midtjylland.
Roslev hører til Roslev Sogn. Roslev Kirke ligger i byen.
Faciliteter
[redigér | rediger kildetekst]- Roslev Skole har 341 elever, fordelt på 0.-9. klassetrin.[2]
- Roslev Børnehave har plads til 30 børn.[3]
- Den første af Salling Hallerne blev bygget i 1965. I 1975 blev den udvidet med selskabslokaler, køkken og vandrerhjem. I 2009 blev endnu en hal bygget. De har adgang til de omliggende boldbaner.
- Roslev Idræts Klub blev stiftet i 1924. I 1953 indviede man stadion og klubhus. Klubben har afdelinger for bl.a. fodbold, badminton, gymnastik, minigolf, motion og fitness.[4]
- KFUM-Spejderne i Roslev startede i 1940 og har i dag både "bævere", "ulve" og juniorspejdere.
- Roslev Ældrecenter er opført i 1979 og blev om- og nybygget i 2007, så det nu har 23 plejeboliger, heraf 2 midlertidige boliger. Lejlighederne er på 45,8 m². Centret har ca. 30 ansatte.[5]
- Byen har SuperBrugs, pizzeria, apotek, lægehus, fysioterapeuter og tandlæger.
Historie
[redigér | rediger kildetekst]Roslev er nævnt første gang på et skøde i 1429.
Roslev Mølle
[redigér | rediger kildetekst]Roslevs gamle mølle brændte i 1880. En ny blev bygget i 1882 som en stilren, spåntækket hollandsk mølle og var i brug indtil 1951.[6]
Kommunen
[redigér | rediger kildetekst]Rybjerg Sogn var i 1800-tallet anneks til Roslev Sogn og havde altså ikke egen præst, men blev betjent af præsten i Roslev. Roslev-Rybjerg pastorat blev i 1842 grundlaget for Roslev-Rybjerg sognekommune. Den fungerede frem til 1924, hvor Rybjerg Sogn brød ud efter at sognerådet besluttede, at Sallings anden realskole (efter Skive) skulle oprettes i Roslev. Denne beslutning uddybede modsætningen til Rybjerg, der var et rent landsogn. Roslev og Rybjerg blev så to selvstændige sognekommuner frem til kommunalreformen i 1970, hvor de indgik i Sallingsund Kommune, som indgik i Skive Kommune ved strukturreformen i 2007.
Jernbanen
[redigér | rediger kildetekst]Roslev fik jernbanestation på Sallingbanen (1884-1971).[7]
Stationsbygningen blev solgt som bolig i 1974 og er bevaret på Jernbanegade 42. Salling Natursti er en cykel- og vandresti, belagt med stenmel og anlagt på banens tracé næsten hele vejen mellem Skive og Glyngøre.
Stationsbyen
[redigér | rediger kildetekst]Ved banens åbning var der kun spredte gårde omkring stationen, men banen satte gang i byens udvikling.
I 1901 blev Roslev beskrevet således: "Roslev, ved Landevejen, med Kirke, Præstegd., Skole, Forsamlingshus (opf. 1900), Apotek, Lægebolig, Andelsmejeri, 2 Møller, Kro, Jærnbane-, Telegraf- og Telefonst.;"[8] Det lave målebordsblad fra 1900-tallet viser desuden et elværk og et bryggeri.
I størstedelen af 1900-tallet var Roslev Sallings næststørste by, kun overgået af købstaden Skive. I dag har Glyngøre flere indbyggere end Roslev. Hele Nordsalling (de tidligere Sallingsund Kommune og Sundsøre Kommune) hører til postnummeret 7870 Roslev.
Galleri
[redigér | rediger kildetekst]-
Kroen
-
Stationsbygningen
-
Det gamle bryghus
-
Vandrerhjemmet
-
Børnehaven
-
Ældrecentret
Noter
[redigér | rediger kildetekst]- ^ a b c Danmarks Statistik: Statistikbanken Tabel BY1: Folketal 1. januar efter byområde, alder og køn
- ^ Roslev Skole
- ^ Roslev Børnehave
- ^ Roslev Idræts Klub
- ^ Roslev Ældrecenter
- ^ "Destination Limfjorden: Roslev Mølle". Arkiveret fra originalen 19. september 2020. Hentet 16. oktober 2020.
- ^ EVP (Erik V. Pedersen): Stationerne: Skive-Glyngøre
- ^ J.P. Trap: Kongeriget Danmark; 3. Udgave 4. Bind, Kjøbenhavn 1901; s. 626
Eksterne kilder/henvisninger
[redigér | rediger kildetekst]- SDFE kortviser: Høje målebordsblade 1842-1899 og lave målebordsblade 1901-1971 Arkiveret 11. november 2020 hos Wayback Machine
- Mogens Duus: Med toget til Glyngøre og Nykøbing Mors, bane bøger 2009, s.148-152