August Vaga
![]() | Artiklis ei ole piisavalt viiteid. |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/48/%C3%95unapuu_%27August_Vaga%27%2C_Tartu_botaanikaaed%2C_20.05.2015.jpg/220px-%C3%95unapuu_%27August_Vaga%27%2C_Tartu_botaanikaaed%2C_20.05.2015.jpg)
August Vaga (15. märts 1893 Kehra – 11. detsember 1960 Tartu) oli eesti botaanik, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1946).
Elukäik
[muuda | muuda lähteteksti]1913. aastal lõpetas Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi. 1923. aastal lõpetas Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna loodusteaduse osakonna magistrikraadiga. 1940. aastal kaitses Tartu Ülikoolis loodusteaduse doktori kraadi väitekirjaga "Fütotsönoloogia põhiküsimusi".[1]
Aastatel 1931–1960 töötas Tartu Riiklikus Ülikoolis taimesüstemaatika ja geobotaanika kateedris.
Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks botaanika alal valiti 1946. aastal. Ta oli 1947–1952 Eesti NSV TA Bioloogia Instituudi direktori asetäitja.
Teadustegevus
[muuda | muuda lähteteksti]Vaga peamised uurimissuunad olid taimeanatoomia, taimede ja seente fülogenees ja süstemaatika ning fütotsönoloogia.
Vaga eestvõtmisel hakati koostama botaanikaalast oskusterminoloogiasõnastikku. Ta oli mitmeköitelise "Eesti NSV floora" väljaandmise initsiaatoreid ja I–III köite mitme peatüki koostajaid.
Ta oli Üleliidulise Botaanika Seltsi juhatuse liige.
Tunnustus
[muuda | muuda lähteteksti]- 1985 – Eesti NSV riiklik preemia (postuumselt)
- August Vaga nime kannab õunapuusort
Isiklikku
[muuda | muuda lähteteksti]Tema vennad olid Alfred Vaga ja Voldemar Vaga.
Viited
[muuda | muuda lähteteksti]Välislingid
[muuda | muuda lähteteksti]- Album Academicum Universitatis Tartuensis 1918-1944
- August Vaga Eesti biograafilises andmebaasis ISIK