Baieri valitsejate loend
![]() | See artikkel vajab toimetamist. (Märts 2013) |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d2/Bayern_Wappen.svg/150px-Bayern_Wappen.svg.png)
Järgnev on Baieri valitsejate loend läbi Baieri ajaloo. Baierit on valitsenud hertsogid ja kuningad, Baieri on jagunenud ja taasühinenud mitme dünastia valitsemise all. Aastast 1949 on Baieri demokraatlik liidumaa Saksamaa Liitvabariigis.
Dünastiline ülevaade
[muuda | muuda lähteteksti]Agilolfingi dünastia, 548–788
[muuda | muuda lähteteksti]Umbes aastal 548 panid frangi kuningad Baieri piiriala hertsogi haldusse – võib-olla frankide hulgast, võib-olla kohalike juhtivate perekondade seast valitud – kes pidi tegutsema kohaliku kubernerina Frangi kuninga heaks. Esimene teadaolev hertsog ja tõenäoliselt esimene oli Gariwald või Garibald I, võimsa Agilolfingi perekonna liige. See oli algus Agilolfingi hertsogite seeriale, mis kestis aastani 788.
Karolingide dünastia, 788–911
[muuda | muuda lähteteksti]Frangi kuningad (hiljem keisrid) võtsid nüüd täieliku kontrolli, pannes Baieri mittepärilike kuberneride ja tsiviilametnike valitsemise alla. Nad ei olnud hertsogid, vaid hoopis Baieri kuningad. Keiser Ludwig Vaga jagas keisririigi kontrolli oma poegade vahel ja jaod muutusid jäävateks tema surmale aastal 840 järgnenud kümnenditel. Frangi valitsejad kontrollisid Baierit oma valduste osana.
Luitpoldingi dünastia, 911–947
[muuda | muuda lähteteksti]Luitpold, Luitpoldingi dünastia asutaja, ei olnud Baieri hertsog, vaid Ludwig III Lapse võimualuse Kärnteni markkrahv. Frangi võim vähenes piirkonnas ungarlaste rünnakute tõttu, võimaldades kohalikele valitsejatele suuremat iseseisvust. Luitpoldi poeg Arnulf Halb nõudis Baieri hertsogi tiitlit (mis tähendas täielikku sõltumatust) aastal 911. 918. aastal suri umbes 28-aastaselt Saksa kuningas ja Frangi hertsog Konrad I. Tema oma poeg ja tütar olid 5-aastased ega saanud riiki valitseda. 919. aastal krooniti Heinrich I Linnupüüdja Saksa kuningaks.
Baieri hertsog Arnulf Halb ei tunnustanud Heinrichit, ja kuulutas end 919. aastal vastukuningaks. Arnulf sai 921. aastal sõjas Heinrichilt lüüa ja pidi tolle ülemvõimuga leppima ja tunnistati Saksa kuninga Heinrich I Linnupüüdja poolt aastal 920 Baieri hertsogina. Arnulfi poeg Eberhard kukutati Saksa kuninga Otto I poolt aastal 938; tema järglaseks sai tema noorem vend Berthold. Aastal 948 tagandas kuningas Otto lõplikult Luitpoldingid ja pani Baieri hertsogiks oma noorema venna Heinrich I. Luitpoldingite viimane katse võim taastada, ühinedes kuningas Otto poja, Švaabimaa hertsogi Liudolfi mässuga, purustati aastal 954.
Saksa kuningad, 947–1070
[muuda | muuda lähteteksti]Aastast 947 kuni 11. sajandini andsid Saksamaa kuningad Baierit korduvalt erinevatesse kätesse (sealhulgas nende endi käed), takistades mistahes ühte perekonda ennast kehtestamast. Baierit valitses seeria lühiealisi, enamasti sõltumatuid dünastiaid.
Welfi ja Babenbergi dünastiad, 1070–1180
[muuda | muuda lähteteksti]- ██ Welfi ja Babenbergi dünastiad
Aastal 1070 kukutas keiser Heinrich IV hertsog Otto, andes hertsogkonna Welf I-le, kes oli Itaalia-Baieri Este perekonna liige. Welf I läks seejärel kuningas Heinrichiga tülli ja jäeti hertsogkonnast 19 aastaks ilma, sel ajal haldas seda Saksa kroon otse. Welf I taastas hertsogkonna aastal 1096, ja tema järglased olid tema pojad Welf II ja Heinrich IX – viimase järglane oli tema poeg Heinrich X, kellest sai ka Saksimaa hertsog.
Wittelsbachi dünastia, 1180–1918
[muuda | muuda lähteteksti]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2f/Wappen_Deutsches_Reich_-_K%C3%B6nigreich_Bayern_%28Grosses%29.jpg/220px-Wappen_Deutsches_Reich_-_K%C3%B6nigreich_Bayern_%28Grosses%29.jpg)
Aastal 1180 läksid Heinrich III Lõvi ja keiser Friedrich I tülli ning Friedrich tagandas hertsogi ja andis tema territooriumi Wittelsbachi dünastiast Otto I-le. Baieri jäi perekonna erinevate harude valdusse kuni Esimese maailmasõjani.
Esimene jagunemine, 1253–1340
[muuda | muuda lähteteksti]Aastal 1253 jagati Baieri seoses Otto II surmaga tema poegade vahel. Heinrich XIII sai Alam-Baieri (1253–1290) ja Ludwig II Ülem-Baieri (1253–1294) hertsogiks. Siit alates kuni 16. sajandi alguseni jagati territooriume sageli vendade vahel, mis tegi hertsogite loendamise raskeks.
Alam-Baieris järgnesid Heinrich XIII-le tema kolm poega Otto III, Ludwig III ja Stephan I, kes valitsesid ühiselt. Otto III järglane ühises hertsogkonnas oli tema poeg Heinrich XV. Stephani järglased olid tema pojad Otto IV ja Heinrich XIV. Heinrich XIV poeg oli Johann I.
Ülem-Baieris järgnesid Ludwig II-le tema pojad Rudolf I ja Ludwig IV. Viimane valiti aastal 1314 Saksamaa kuningaks. Pärast Johann I surma aastal 1340 ühendas Ludwig IV Baieri hertsogkonna.
Ülem-Baieri hertsogid olid ka Reini pfaltskrahvid. Aastal 1329 vabastas Ludwig IV Reini Pfalzi, sealhulgas Baieri Ülem-Pfalzi Rudolf I poegadele. Ülem-Pfalz taasühendati Baieriga aastal 1623, Alam-Pfalz aastal 1777.
Teine jagunemine, 1349–1503
[muuda | muuda lähteteksti]Aastast 1349 aastani 1503 leidis aset Baieri teine jagunemine. Aastal 1349 jagasid Ludwig IV kuus poega Baieri taas Ülem- ja Alam-Baieriks. Aastal 1353 jagati Alam-Baieri Baieri-Landshutiks ja Baieri-Straubingiks. Ülem-Baieri jagati Baieri-Straubingi ja Baieri-Landshuti vahel aastal 1363. Pärast Stephan II surma aastal 1392 jagati Baieri-Landshut kolmeks hertsogkonnaks, Johann II sai Baieri-Müncheni, Friedrich sai väiksema Baieri-Landshuti ja Baieri-Ingolstadtis valitses Stephan III.
Alam-Baieri hertsogkond Aastal 1353 jagunes Alam-Baieri Baieri-Landshutiks ja Baieri-Straubingiks. |
Ülem-Baieri hertsogkond Aastal 1363 annekteeriti Ülem-Baieri Baieri-Landshuti poolt. | ||||
Baieri-Landshuti hertsogkond | Baieri-Straubingi hertsogkond abikaasa Hainaut' krahvinna kaudu ka Hollandi, Zeelandi ja Hainaut krahv. | ||||
Baieri-Landshuti hertsogkond | Baieri-Straubingi hertsogkond |
Baieri-Landshuti hertsogkond Aastal 1392 jagati Baieri-Landshut kolmeks hertsogkonnaks: Baieri-Müncheni, väiksem Baieri-Landshuti ja Baieri-Ingolstadti hertsogkond. |
Baieri-Straubingi hertsogkond Aastal 1429 jagati Baieri-Straubing teiste Baieri hertsogkondade vahel. | ||
Baieri-Müncheni hertsogkond | Baieri-Landshuti hertsogkond | Baieri-Ingolstadti hertsogkond | |
Baieri-Müncheni hertsogkond | Baieri-Landshuti hertsogkond | Baieri-Ingolstadti hertsogkond |
Baieri-Müncheni hertsogkond Baieri-München jagati aastal 1467 väiksemaks Baieri-Müncheniks ja Baieri-Dachauks. |
Baieri-Landshuti hertsogkond | Baieri-Ingolstadti hertsogkond Baieri-Ingolstadt annekteeriti Baieri-Landshuti poolt aastal 1447. | |
Baieri-Müncheni hertsogkond | Baieri-Dachaui hertsogkond Baieri-Dachau taasühendati Baieri-Müncheniga aastal 1501. |
Baieri-Landshuti hertsogkond Baieri-Landshut annekteeriti Baieri-Müncheni poolt aastal 1503. | |
Baieri-Müncheni hertsogkond |
Pärast Landshuti sõda (1503–1505) sai Baieri-Müncheni hertsog Albrecht IV Baieri valitsejaks. Aastal 1506 kuulutas Albrecht, et hertsogkonda päritakse esmasünniõiguse reeglite kohaselt.
Aastal 1619 nõustus Pfalzi kuurvürst Friedrich V võtma Böömimaa seisustelt vastu Böömimaa trooni. Aastal 1620 ta alistati keiser Ferdinand II vägede poolt Valgemäe lahingus, ning Hispaania ja Baieri väed okupeerisid varsti Pfalzi enda. Aastal 1623 pandi Friedrich riigivande alla. Friedrich V territooriumid ja tema tiitel Reini Pfalzi kuurvürst (saksa: Kurfürst) anti üle Wittelsbachide kaugele sugulasele Baieri hertsog Maximilian I-le. Kuigi tehniliselt Pfalzi kuurvürst, oli ta tuntud kui Baieri kuurvürst. Aastast 1648 valitses ta vaid Baieris ja Ülem-Pfalzis, kuid säilitas kõik oma kuurvürsti tiitlid ja vanemluse Pfalzi kuurvürstkonnas.
Baieri kuningad, 1806–1918
[muuda | muuda lähteteksti]Pikemalt artiklis Baieri kuningas
Aastal 1805 ülendati Napoleoni Prantsusmaa ja Saksa-Rooma riigi vahelise Pressburgi rahu kohaselt mitu hertsogkonda kuningriikideks. Baieri Wittelsbachidest valitsejad kandsid aastast 1806 aastani 1918 tiitlit Baieri kuningas. Baieri kuurvürst Maximilian IV Joseph võttis ametlikult tiitli Baieri kuningas Maximilian I 1. jaanuaril 1806. Hästi tuntud niinimetatud Märchenkönig (muinasjutukuningas) Ludwig II ehitas oma valitsemise ajal (1864–1886) Neuschwansteini lossi, Herrenchiemsee lossi või Linderhofi lossi. Aastal 1918 kaotas Ludwig III oma trooni Novembrirevolutsioonis.
Pärast monarhiat
[muuda | muuda lähteteksti]Pikemalt artiklis Baieri ministerpresident
Aastal 1918 – Esimese maailmasõja lõppedes Novembrirevolutsiooniga – muutus Baieri demokraatlikuks vabariigiks Weimari vabariigis (Saksamaa nimetus aastatel 1919–1933). Sealt alates on Baieri valitsejad ministerpresidendid.
Valitsejate tabel
[muuda | muuda lähteteksti]Baieri hertsogid
[muuda | muuda lähteteksti]Nimi | Pilt | Tiitel | Algus | Lõpp | Dünastia | Osa | Märkus |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Garibald I | Baieri hertsog | 555 (u.) | 591 | Agilolfingid | Mõned allikad kutsuvad teda "baierlaste kuningas". | ||
Tassilo I | Baieri hertsog | 591 (u.) | 610 | Agilolfingid | Nimetus rex (kuningas) tema ülestõusmisel. | ||
Garibald II | Baieri hertsog | 610 (u.) | 630 | Agilolfingid | |||
Theodo | Baieri hertsog | 680 (u.) | 716 (?) | Agilolfingid | Theodo ajaks, kes suri aastal 716 või 717, oli Baieri hertsogkond saavutanud täieliku sõltumatuse Frangi kuningatest. Theodo pojad jagasid hertsogkonna, kuid aastaks 719 koondus võim Grimoaldi kätte. | ||
Theudebert | hertsog | 702 (u.) | 719 | Agilolfingid | Salzburg | Theodo poeg. | |
Theudebald | hertsog | 711 (u.) | 719 | Agilolfingid | Baieri osad | Theodo poeg. | |
Tassilo II | hertsog | 716 (u.) | 719 | Agilolfingid | Passau | Theodo poeg. | |
Grimoald | hertsog | 716 (u.) | 725 | Agilolfingid | Freising | Theodo poeg, hiljem valitses kogu Baierit. | |
Hugbert | hertsog | 725 | 737 | Agilolfingid | Theudeberti poeg. Aastal 725(?) taastas Karl Martell, tegelik valitseja, kuigi mitte Frangi riigi nimel, kuninga võimu Baieri üle, alistades ja tappes Grimoaldi ja annekteerides Baieri osi Hugberti valitsemise ajal. | ||
Odilo | 737 | 748 | Agilolfingid | Gotfridi poeg. | |||
Grifo | 748 | 748 | Agilolfingid | Anastaja | |||
Tassilo III | Baieri hertsog | 748 | 788 | Agilolfingid | Aastal 757 tunnistas Tassilo III Frangi kuninga Pippin Lühikese ülemvõimu ja kummardus Karl Suure ees aastal 781, ja taas aastal 787, samas jätkates iseseisvat poliitikat. Aastal 788 mõistis Karl Suur Tassilo surma riigireetmise eest. Tassilo, armu saanuna, läks kloostrisse ja loobus ametlikult oma hertsogkonnast Frankfurdis aastal 794. | ||
Karl Suur | ![]() |
keiser | 788 | 794 | Karolingid | ||
Gerold von Anglachgau | Baieri prefekt | 794 | 799 | Udalriching | Karl Suure poolt nimetatud Baioariæ præfectus. Suri lahingus. | ||
Karl Suur | ![]() |
keiser | 794 | 814 | Karolingid | ||
Lothar I | ![]() |
keiser | 814 | 817 | Karolingid | ||
Ludwig I Vaga | ![]() |
keiser | 817 | 829 | Karolingid | Aastal 817 andis Ludwig Baieri oma noorimale pojale, Ludwig Sakslasele. | |
Ludwig II Sakslane | ![]() |
Baieri kuningas | 817 | 865 | Karolingid | Ludwig valitses kui Baieri kuningas oma isa alluvuses kuni viimase surmani aastal 840. Aastal 843 liideti Baieri Ludwig Sakslase Ida-Frangi kuningriiki. Aastal 864 andis Ludwig Sakslane kontrolli Baieri üle oma pojale Karlmannile ja suri aastal 876. Ludwigi kaks nooremat poega, Ludwig ja Karl – kellest viimane sai korraks tagasi kontrolli kõigi Frangi valduste üle – valitsesid Baierit järgemööda pärast Karlmanni. | |
Karlmann | ![]() |
Baieri kuningas | 864 | 880 | Karolingid | Ludwig Sakslase vanem poeg. | |
Ludwig III Noorem | ![]() |
Baieri kuningas | 880 | 882 | Karolingid | Ludwig Sakslase poeg. | |
Karl Paks | ![]() |
Baieri kuningas | 882 | 887 | Karolingid | Ludwig Sakslase noorem poeg.
Karlmanni vallaspoeg Arnulf Kärntenist mässas Karli vastu ja võttis Ida-Frangi riigis võimu veidi enne Karli surma. | |
Arnulf Kärntenist | ![]() |
Baieri kuningas | 887 | 899 | Karolingid | Karlmanni poeg. | |
Ludwig IV Laps | ![]() |
Baieri kuningas | 899 | 911 | Karolingid | Arnulfi Kärntenist poeg. | |
Engeldeo | Baieri markkrahv | 890 | 895 | Temalt võeti tiitel marchio Baioariorum ja ta asendati Luitpoldiga. | |||
Luitpold | Baieri markkrahv | 895 | 907 | Luitpoldingid | |||
Arnulf Halb | ![]() |
Baieri hertsog | 907 | 937 | Luitpoldingid | Luitpoldi poeg.
Arnulf Halb nõudles hertsogitiitlit – mis tähendas täielikku sõltumatust – aastal 911 ja tunnistati sellisena Saksa kuninga Heinrich I Linnupüüdja poolt aastal 920. | |
Eberhard | Baieri hertsog | 937 | 938 | Luitpoldingid | |||
Berthold | Baieri hertsog | 938 | 947 | Luitpoldingid | Luitpoldi noorem poeg.
Saksa kuningas Otto I taastas keskvõimu, pagendades Arnulfi poja Eberhardi ja andes tiitli Luitpoldi nooremale pojale Bertholdile. | ||
Heinrich I | ![]() |
Baieri hertsog | 947 | 955 | Saksi dünastia | Heinrich I Linnupüüdja poeg.
Bertholdi surres andis keiser Otto I hertsogkonna oma vennale Heinrichile (I), kes oli ka Arnulf Halva väimees. | |
Heinrich II Riiakas | ![]() |
Baieri hertsog | 955 | 976 | Saksi dünastia | Heinrich II sõdis oma nõo, keiser Otto II vastu ja jäeti oma hertsogkonnast ilma aastal 976 oma nõo Otto, Švaabimaa hertsogi kasuks (kes nüüd omas kahte hertsogkonda). | |
Otto I | ![]() |
Baieri hertsog | 976 | 982 | Saksi dünastia | ||
Heinrich III Noorem | Baieri hertsog | 983 | 985 | Luitpoldingid | Baieri anti Bertholdi pojale Heinrich III-le, kes taastas lühikeseks ajaks Luitpoldingi dünastia. Heinrich III vahetas Baieri Kärnteni vastu ja Heinrich II sai Baieri tagasi. | ||
Heinrich II Riiakas | ![]() |
Baieri hertsog | 985 | 995 | Saksi dünastia | Taastatud | |
Heinrich IV | ![]() |
Baieri hertsog | 995 | 1004 | Saksi dünastia | Heinrich II Riiaka poeg.
Heinrich IV valiti Saksa-Rooma keisriks Heinrich II, kes andis Baieri aastal 1004 oma õemehele Heinrich V-le, Luksemburgi krahvile. | |
Heinrich V | Baieri hertsog | 1004 | 1009 | Luksemburgi dünastia | Siegfried I poeg. | ||
Heinrich IV | ![]() |
Baieri hertsog | 1009 | 1017 | Saksi dünastia | Heinrich IV taastas otsese kontrolli. | |
Heinrich V | Baieri hertsog | 1017 | 1026 | Luksemburgi dünastia | Siegfried I poeg.
Saksamaa kuningas Konrad II andis Baieri oma pojale Heinrich VI-le pärast Heinrich V surma aastal 1026. | ||
Heinrich VI Must | ![]() |
Baieri hertsog | 1026 | 1042 | Saali dünastia | Konrad II poeg.
Hiljem valiti Heinrich Saksa-Rooma keisriks Heinrich III ja sai Saksamaa kuningaks aastal 1039. | |
Heinrich VII | ![]() |
Baieri hertsog | 1042 | 1047 | Luksemburgi dünastia | Friedrichi poeg.
Aastal 1042 andis Heinrich III hertsogkonna Luksemburgi krahvile, Heinrich V vennapojale Heinrich VII-le. | |
Konrad I (Kuno) | Baieri hertsog | 1049 | 1053 | Ezzonid | Liudolfi poeg.
Pärast Heinrich VII surma oli hertsogkond mitu aastat vaba. Heinrich III andis siis aastal 1049 hertsogkonna Zütpheni krahv Kunole. Kuno tõugati troonilt aastal 1053. | ||
Heinrich VIII | ![]() |
Baieri hertsog | 1053 | 1054 | Saali dünastia | Heinrich III poeg.
Oma valitsemise ajal Baieris oli Heinrich VIII alaealine (sündis 1050). Aastal 1056 sai ta Saksamaa kuningaks ja aastal 1084 Saksa-Rooma keisriks Heinrich IV. | |
Konrad II | Baieri hertsog | 1054 | 1055 | Saali dünastia | (alaealine, sündis 1052, suri 1055) Heinrich III poeg. | ||
Heinrich VIII | ![]() |
Baieri hertsog | 1055 | 1061 | Saali dünastia | (alaealine: sündis 1050) Heinrich III poeg. Heinrich VIII sai Saksamaa kuningaks (1056) ja aastal 1084 keisriks Heinrich IV. | |
Otto II | Baieri hertsog | 1061 | 1070 | Northeim | Aastal 1061 usaldas keisrinna Agnes – 11. aastase kuninga Heinrich IV ema ja regent – hertsogkonna Otto von Northeimile. | ||
Welf I | ![]() |
Baieri hertsog | 1070 | 1077 | Welfid | Welf I tülitses seejärel keiser Heinrich IV-ga ja jäeti oma hertsogkonnast 19 aastaks ilma, sel ajal haldas seda Saksa kroon otse. | |
Heinrich VIII | ![]() |
Baieri hertsog | 1077 | 1096 | Saali dünastia | (alaealine: sündis 1050) Heinrich III poeg. Heinrich VIII sai Saksamaa kuningaks (1056) ja aastal 1084 keisriks Heinrich IV. | |
Welf I | ![]() |
Baieri hertsog | 1096 | 1101 | Welfid | Welf I sai hertsogkonna tagasi aastal 1096. | |
Welf II | ![]() |
Baieri hertsog | 1101 | 1120 | Welfid | Welf I poeg. | |
Heinrich IX Must | ![]() |
Baieri hertsog | 1120 | 1126 | Welfid | Welf I poeg.
Troonilt tõugatud. | |
Heinrich X Uhke | ![]() |
Baieri hertsog | 1126 | 1138 | Welfid | Heinrich IX poeg.
Võimuvõitluses Saksamaa kuninga Konrad III-ga kaotas Heinrich X oma hertsogkonna kuningale, kes andis selle oma jüngrile, Austria markkrahv Leopoldile. | |
Leopold I | ![]() |
Baieri hertsog | 1139 | 1141 | Babenbergid | Kui Leopold suri, jätkas Konrad III hertsogkonda ja andis selle Leopoldi vennale Heinrich XI-le. | |
Heinrich XI Jasomirgott | ![]() |
Baieri hertsog | 1143 | 1156 | Babenbergid | Leopoldi vend. | |
Heinrich XII Lõvi | ![]() |
Baieri hertsog | 1156 | 1180 | Welfid | Kui Friedrich I Barbarossa sai Saksamaa kuningaks, taastas ta Baieri Welfidele Heinrich X poja, Saksimaa hertsogi Heinrich XII Lõvi isikus. | |
Otto III | ![]() |
Baieri hertsog | 1180 | 1183 | Wittelsbachi dünastia | Aastal 1180 andis Friedrich I Barbarossa Baieri Otto III-le Wittelsbachi dünastiast. | |
Ludwig I | Baieri hertsog | 1183 | 1231 | Wittelsbachi dünastia | Otto III poeg.
Ludwig omandas Reini Pfalzi aastal 1214. Nii teenis Ludwig I ka Reini pfaltskrahvina. Ta mõrvati aastal 1231. | ||
Otto IV | ![]() |
Baieri hertsog | 1231 | 1253 | Wittelsbachi dünastia | Otto II teenis ka Reini pfaltskrahvina. Pärast Otto II surma jagati Baieri tema poegade vahel. Heinrich sai Alam-Baieri ja Ludwig Ülem-Baieri hertsogiks. Siit alates kuni 16. sajandi alguseni jagati territooriume sageli vendade vahel. | |
Heinrich XIII | Baieri hertsog | 1253 | 1290 | Wittelsbachi dünastia | Alam-Baieri | Otto II poeg (kaasvalitseja). | |
Ludwig II | ![]() |
Baieri hertsog | 1253 | 1294 | Wittelsbachi dünastia | Ülem-Baieri | Otto IV poeg (kaasvalitseja). |
Ludwig III | Baieri hertsog | 1290 | 1296 | Wittelsbachi dünastia | Alam-Baieri | Heinrich XIII poeg (kaasvalitseja). | |
Stephan I | Baieri hertsog | 1290 | 1309 | Wittelsbachi dünastia | Alam-Baieri | Heinrich XIII poeg (kaasvalitseja). | |
Otto V | ![]() |
Baieri hertsog | 1290 | 1312 | Wittelsbachi dünastia | Alam-Baieri | Heinrich XIII poeg (kaasvalitseja). Ungari kuningas 1306–08 |
Rudolf I | ![]() |
Baieri hertsog | 1294 | 1317 | Wittelsbachi dünastia | Ülem-Baieri | Ludwig II poeg (kaasvalitseja). |
Ludwig IV | ![]() |
Baieri hertsog | 1294 | 1347 | Wittelsbachi dünastia | Ülem-Baieri Baieri (1340–1347) |
Ludwig II poeg.
Valitses koos oma venna Rudolf I-ga aastani 1317 – siis üksi. Ludwig IV valiti Saksamaa kuningaks aastal 1314. Pavia lepinguga vabastas Ludwig IV Reini Pfalzi, sealhulgas Baieri Ülem-Pfalzi, Rudolf I poegadele. Pärast Johann I Lapse surma aastal 1340 ühendas Ludwig IV Baieri hertsogkonna. |
Otto VI | Baieri hertsog | 1309 | 1334 | Wittelsbachi dünastia | Alam-Baieri | Stephan I poeg (kaasvalitseja). | |
Heinrich XIV Vanem | Baieri hertsog | 1309 | 1339 | Wittelsbachi dünastia | Alam-Baieri | Stephan I poeg (kaasvalitseja). | |
Heinrich XV Natterbergist | Baieri hertsog | 1312 | 1333 | Wittelsbachi dünastia | Alam-Baieri | Otto III poeg (kaasvalitseja). | |
Johann I Laps | Baieri hertsog | 1339 | 1340 | Wittelsbachi dünastia | Alam-Baieri | Heinrich XIV Vanema poeg (kaasvalitseja). Pärast Johann I surma aastal 1340 ühendas Ludwig IV Baieri hertsogkonna (1340–1349). | |
Ludwig V Brandenburgist | Baieri hertsog | 1347 | 1361 | Wittelsbachi dünastia | Baieri ja teine jaotus | Ludwig IV poeg.
| |
Stephan II | ![]() |
Baieri hertsog | 1347 | 1375 | Wittelsbachi dünastia | Baieri ja teine jaotus | Ludwig IV poeg.
|
Ludwig VI | ![]() |
Baieri hertsog | 1347 | 1351 | Wittelsbachi dünastia | Baieri ja teine jaotus | Ludwig IV poeg.
|
Wilhelm I | ![]() |
Baieri hertsog | 1347 | 1388 | Wittelsbachi dünastia | Baieri ja teine jaotus | Ludwig IV poeg.
|
Albrecht I | ![]() |
Baieri hertsog | 1347 | 1404 | Wittelsbachi dünastia | Baieri ja teine jaotus | Ludwig IV poeg.
|
Otto VII | Baieri hertsog | 1347 | 1351 | Wittelsbachi dünastia | Baieri ja teine jaotus | Ludwig IV poeg.
| |
Meinhard | ![]() |
1361 | 1363 | Wittelsbachi dünastia | Ülem-Baieri | Ludwig V Brandenburgist poeg. Tirooli markkrahv. Pärast tema surma aastal 1363 jagati Ülem-Baieri Baieri-Straubingi ja Baieri-Landshuti vahel. | |
Johann II | Baieri hertsog | 1375 | 1397 | Wittelsbachi dünastia | Baieri-Landshut Baieri-München |
Stephan II poeg.
| |
Friedrich | Baieri-Landshuti hertsog | 1375 | 1393 | Wittelsbachi dünastia | Baieri-Landshut | Stephan II poeg.
| |
Stephan III | 1375 | 1413 | Wittelsbachi dünastia | Baieri-Landshut Baieri-Ingolstadt |
Stephan II poeg.
| ||
Albrecht II | ![]() |
Baieri-Straubingi hertsog | 1389 | 1397 | Wittelsbachi dünastia | Baieri-Straubing | Albrecht I poeg. Valitses koos Albrecht I-ga. |
Heinrich XVI Rikas | ![]() |
Baieri-Landshuti hertsog | 1392 | 1450 | Wittelsbachi dünastia | Baieri-Landshut | Friedrich poeg, annekteeris Baieri-Ingolstadti aastal 1447. |
Wilhelm III | ![]() |
Baieri-Müncheni hertsog | 1397 | 1435 | Wittelsbachi dünastia | Baieri-München | Johann II poeg. Valitses koos Ernstiga. |
Ernst | ![]() |
Baieri-Müncheni hertsog | 1397 | 1438 | Wittelsbachi dünastia | Baieri-München | Johann II poeg. Valitses koos Wilhelm III-ga (üksi aastast 1435). |
Wilhelm II | ![]() |
Baieri-Straubingi hertsog | 1404 | 1417 | Wittelsbachi dünastia | Baieri-Straubing | Albrecht I poeg. |
Ludwig VII Habemega | ![]() |
Baieri-Ingolstadti hertsog | 1413 | 1443 | Wittelsbachi dünastia | Baieri-Ingolstadt | Stephan III poeg. |
Jacqueline | ![]() |
Baieri-Straubingi hertsoginna | 1417 | 1432 | Wittelsbachi dünastia | Baieri-Straubing | Wilhelm II tütar. Aastani 1425 vaidlustati Johann III Armutu poolt. Aastal 1432 jagati Baieri-Straubing teiste Baieri hertsogkondade vahel. |
Johann III Armutu | ![]() |
Baieri-Straubingi hertsog | 1418 | 1425 | Wittelsbachi dünastia | Baieri-Straubing | Albrecht I poeg. Vaidlustas Jacqueline'i kuni tema surmani aastal 1425. |
Albrecht III | ![]() |
Baieri-Müncheni hertsog | 1438 | 1460 | Wittelsbachi dünastia | Baieri-München | Ernsti poeg. |
Ludwig VIII Noorem | Baieri-Ingolstadti hertsog | 1443 | 1445 | Wittelsbachi dünastia | Baieri-Ingolstadt | Ludwig VII Habemega poeg. Baieri-Ingolstadt annekteeriti Baieri-Landshuti poolt aastal 1447. | |
Ludwig IX Rikas | ![]() |
Baieri-Landshuti hertsog | 1450 | 1479 | Wittelsbachi dünastia | Baieri-Landshut | Heinrich XVI Rikka poeg. |
Johann IV | Baieri hertsog | 1460 | 1463 | Wittelsbachi dünastia | Baieri-München | Albrecht III poeg. Valitses koos Sigismundi ja Albrecht IV-ga. | |
Sigismund | ![]() |
1460 | 1501 | Wittelsbachi dünastia | Baieri-München Baieri-Dachau |
Albrecht III poeg.
Baieri-Dachau taasühendati Baieri-Müncheniga aastal 1501. | |
Georg Rikas | ![]() |
Baieri-Landshuti hertsog | 1479 | 1503 | Wittelsbachi dünastia | Baieri-Landshut | Ludwig IX Rikas poeg.
Baieri-Landshut annekteeriti Baieri-Müncheni poolt. |
Baieri hertsogkond
[muuda | muuda lähteteksti]Pikemalt artiklis Baieri hertsogkond
Nimi | Pilt | Tiitel | Algus | Lõpp | Dünastia | Osa | Märkus |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Albrecht IV | ![]() |
Baieri hertsog | 1463 | 18. märts 1508 | Wittelsbachi dünastia | Baieri-München | Albrecht III poeg, ta sai suurema osa Baieri valitsejaks pärast Landshuti sõda (1503–1505). Aastal 1506 kuulutas Albrecht, et hertsogkonda päritakse vastavalt esmasünniõiguse reeglitele. Hüüdnimi "Tark".
Baieri-München jagati aastal 1467 väiksemaks Baieri-Müncheniks ja Baieri-Dachauks. |
Wilhelm IV | ![]() |
Baieri hertsog | 18. märts 1508 | 6. märts 1550 | Wittelsbachi dünastia | Albrecht IV poeg. Valitses koos Ludwig X-ga. | |
Ludwig X | ![]() |
Baieri hertsog | 1516 | 22. aprill 1545 | Wittelsbachi dünastia | Albrecht IV poeg. Valitses koos Wilhelm IV-ga. | |
Albrecht V | ![]() |
Baieri hertsog | 6. märts 1550 | 24. oktoober 1579 | Wittelsbachi dünastia | Wilhelm IV poeg. | |
Wilhelm V | ![]() |
Baieri hertsog | 24. oktoober 1579 | 15. oktoober 1597 | Wittelsbachi dünastia | Albrecht V poeg, yroonilt tõugatud, suri 1626. | |
Maximilian I | ![]() |
Baieri kuurvürst | 23. detsember 1597 | 25. veebruar 1623 | Wittelsbachi dünastia | Wilhelm V poeg. Maximilian I oli keiser Ferdinand II liitlane Kolmekümneaastases sõjas. Kui Pfalzi kuurvürst Friedrich V, Wittelsbachide vanema haru pea, asus sõtta keisri vastu, vabastati ta keiserlikest ametitest ja kuurvürsti tiitlist. Maximilian I sai Pfalzi kuurvürstkonna aastal 1623. |
Baieri kuurvürstkond
[muuda | muuda lähteteksti]Pikemalt artiklis Baieri kuurvürstkond
Nimi | Pilt | Tiitel | Algus | Lõpp | Dünastia | Märkus |
---|---|---|---|---|---|---|
Maximilian I | ![]() |
Baieri kuurvürst | 25. veebruar 1623 | 27. september 1651 | Wittelsbachi dünastia | Aastal 1648 taastas Pfalzi pärija Friedrich oma Reini territooriumi – kuid mitte Baierile loovutatud Oberpfalzi – koos uue kuurvürstitiitliga; Maximilian säilitas kuurvürstitiitli, mille oli saanud 1623. |
Ferdinand Maria | ![]() |
Baieri kuurvürst | 27. september 1651 | 26. mai 1679 | Wittelsbachi dünastia | Maximilian I poeg. 1651-1654 oma onu Albrecht VI regentluse all. |
Maximilian II Emanuel | ![]() |
Baieri kuurvürst | 26. mai 1679 | 26. veebruar 1726 | Wittelsbachi dünastia | Ferdinand Maria ja Enrichetta Adelaide poeg. Maximilian II võttis osa Hispaania pärilussõjast Prantsusmaa poolel, Saksa-Rooma keisri Leopold I vastu. Pärast Blenheimi lahingut sunniti ta Baierist põgenema ja jäeti 29. aprillil 1706 kuurvürsti tiitlist ilma. Ta sai aastal 1714 Badeni rahuga tiitli tagasi ja valitses aastani 1726. |
Karl Albrecht | ![]() |
Baieri kuurvürst | 26. veebruar 1726 | 20. jaanuar 1745 | Wittelsbachi dünastia | Maximilian II Emanuel poeg. Karl Albrecht asus taas kord Habsburgide vastu Austria pärilussõjas, taas liidus Prantsusmaaga, jõudes enda valimiseni Saksa-Rooma keisriks aastal 1742 (kui Karl VII). Siiski okupeerisid austerlased Baieri (1742–1744) ja keiser suri varsti pärast Münchenisse naasmist. |
Maximilian III Joseph | ![]() |
Baieri kuurvürst | 20. jaanuar 1745 | 30. detsember 1777 | Wittelsbachi dünastia | Karl Albrechti poeg. Maximilian III, kes ei saanud lapsi, oli viimane otsesest Baieri Wittelsbachide liinist, mis põlvnes Ludwig IV-st. Tema järglaseks sai Pfalzi kuurvürst Karl Theodor, kes seega sai vanemale Wittelsbachi liinile tagasi vanad tiitlid – põlvnes Ludwig IV vanemast vennast Rudolf I-st. |
Karl Theodor | Pfalzi kuurvürst | 30. detsember 1777 | 16. veebruar 1799 | Wittelsbachi dünastia | Johann Christian Josephi ja Marie Anne Henriëtte Leopoldine de La Tour d'Auvergne poeg. Maximilian III Josephi kauge sugulane; kuurvürst aastast 1743. Karl Theodor oli samuti lastetu ja tema järglaseks sai kauge sugulane Zweibrückeni pfaltskrahv Maximilian IV Joseph – hilisem kuningas Maximilian I. | |
Maximilian IV Joseph | ![]() |
Pfalzi kuurvürst | 16. veebruar 1799 | 6. august 1806 | Wittelsbachi dünastia | Friedrich Michaeli poeg. Karl Theodori kauge sugulane; Zweibrückeni pfaltskrahv aastast 1795. Prantsuse revolutsioonisõdade kaoses kukkus Saksa-Rooma riigi vana kord kokku. Nende sündmuste jooksul sai Baieri taas kord Prantsusmaa liitlaseks ja Maximilian IV Joseph sai Baieri kuningaks Maximilian I – jäädes samas Saksa-Rooma riigi kuurvürstiks kuni 6. augustini 1806, kui Saksa-Rooma riik lõpetati. |
Baieri kuningriik
[muuda | muuda lähteteksti]Pikemalt artiklis Baieri kuningriik
Nimi | Pilt | Tiitel | Algus | Lõpp | Dünastia | Märkus |
---|---|---|---|---|---|---|
Maximilian I | ![]() |
Baieri kuningas | 1. jaanuar 1806 | 13. oktoober 1825 | Wittelsbachi dünastia | |
Ludwig I | ![]() |
Baieri kuningas | 13. oktoober 1825 | 20. märts 1848 | Wittelsbachi dünastia | Maximilian I poeg.
Tõugati troonilt 1848. aasta revolutsioonis. |
Maximilian II | ![]() |
Baieri kuningas | 20. märts 1848 | 10. märts 1864 | Wittelsbachi dünastia | Ludwig I poeg. |
Ludwig II | ![]() |
Baieri kuningas | 10. märts 1864 | 13. juuni 1886 | Wittelsbachi dünastia | Maximilian II poeg.
Ludwig II kutsuti Märchenkönig (muinasjutukuningas). Ta nõustus Baieri olemisega Saksa keisririigi osa aastal 1871, ta kuulutati vaimuhaigeks aastal 1886. |
Otto I | ![]() |
Baieri kuningas | 13. juuni 1886 | 5. november 1913 | Wittelsbachi dünastia | Maximilian II poeg.
Otto oli oma valitsemise ajal vaimselt haige ja tema funktsioone täitsid järgmised printsregendid: |
Ludwig III | ![]() |
Baieri kuningas | 5. november 1913 | 13. november 1918 | Wittelsbachi dünastia | Luitpoldi poeg.
Printsregent aastast 1912 aastani 1913, siis Baieri kuningas. Ta kaotas trooni Novembrirevolutsioonis 1918–1919 Esimese maailmasõja lõppedes. |
Hilisemate valitsejate kohta vaata Baieri ministerpresident.