Pajulised
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/de/Salix_pentandra%2801%29.jpg/220px-Salix_pentandra%2801%29.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/09/Illustration_Populus_tremula0.jpg/220px-Illustration_Populus_tremula0.jpg)
Pajulised (Salicaceae) on kaheiduleheliste taimede sugukond, millesse kuuluvad ka perekonnad paju (Salix) ja pappel (Populus).
Nomenklatuur ja süstemaatika
[muuda | muuda lähteteksti]Sugukonna autor on Charles François Brisseau de Mirbel. Sugukond on nimetatud paju järgi, mis on sugukonna tüüpperekond.
Cronquisti süsteemis liigitati pajulised eraldi seltsi pajulaadsed (Salicales) ja sinna arvati kolm perekonda: pappel, paju ja tšoseenia.
Uurimisrühma Angiosperm Phylogeny Group geneetiliste võrdluste tulemusel paigutati pajulised suurde seltsi malpiigialaadsed (Malpighiales). Pajuliste seltsiga liideti perekonnad, mis vanas klassifikatsioonis kuulusid sugukondadesse Bembiciaceae, Caseariaceae, õisiklehelised (Flacourtiaceae), Homaliaceae, Poliothyrsidaceae, Prockiaceae, Samydaceae ja Scyphostegiaceae.
Pajuliste seltsis on 58 perekonda:
- Abatia
- Aphaerema
- Azara (asaara)
- Banara
- Bartholomaea
- Bembicia
- Bennettiodendron
- Bivinia
- Byrsanthus
- Calantica
- Carrierea
- Casearia (kaseaaria)
- Chosenia (tšoseenia)
- Dissomeria
- Dovyalis
- Euceraea
- Flacourtia (õisikleht)
- Gerrardina
- Hasseltia
- Hasseltiopsis
- Hecatostemon
- Hemiscolopia
- Homalium
- Idesia (ideesia)
- Itoa
- Laetia
- Lasiochlamys
- Ludia
- Lunania
- Macrohasseltia
- Mocquerysia
- Neopringlea
- Neoptychocarpus
- Olmediella
- Oncoba
- Ophiobotrys
- Osmelia
- Phyllobotryon
- Phylloclinium
- Pineda
- Pleuranthodendron
- Poliothyrsis
- Populus (pappel)
- Priamosia
- Prockia
- Pseudoscolopia
- Pseudosmelia
- Ryania
- Salix (paju)
- Samyda
- Scolopia
- Scyphostegia
- Tetrathylacium
- Tisonia
- Trimeria
- Xylosma
- Zuelania
Liike on umbes 1000.
Kasutamine
[muuda | muuda lähteteksti]Paljusid pajulisi (kitsas mõttes) kasvatatakse dekoratiivpuude ja -põõsastena. Neid kasutatakse ka biomassi tootmiseks, erosiooni tõrjeks ning korvide ja muude vitspunutiste valmistamiseks.[1]
Viited
[muuda | muuda lähteteksti]- ↑ L. Watson, M. J. Dallwitz. The families of flowering plants, Institute of Botany, Chinese Academy of Science 1992–2009.