Tallinna Aleksander Nevski kalmistu
Tallinna Aleksander Nevski kalmistu on 1775. aastal rajatud õigeusuliste kalmistu, mis moodustab tänapäeval ühe osa Tallinna Siselinna kalmistust. Kalmistu on pühitsetud Vene Õigeusu Kirikus pühakuna austatavale suurvürstile Aleksander Nevskile.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/af/Aleksandr_Nevski_kalmistu_nn._punane_kabel_1.jpg/220px-Aleksandr_Nevski_kalmistu_nn._punane_kabel_1.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fc/Aleksandr_Nevski_kalmistu_nn._punane_kabel_2.jpg/220px-Aleksandr_Nevski_kalmistu_nn._punane_kabel_2.jpg)
Tänapäeval on Aleksander Nevski kalmistu Tallinna vanim kasutatav surnuaed. Kalmistu pindala on 13,01 hektarit ning sinna on maetud mitmed silmapaistvad kiriku-, kultuuri- ja ühiskonnategelased.
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/41/Tiigiveski_spordplats_1928_kaardil.png/220px-Tiigiveski_spordplats_1928_kaardil.png)
Algselt oli kasutusel peamiselt sõjaväekalmistuna, mistõttu leidub seal rohkelt 18.–19. sajandi Venemaa armee ohvitseride haudu.
Aastatel 1856–1944 paiknes kalmistul Tallinna Aleksander Nevski kalmistu kirik, mis hävis 9. märtsil 1944 aset leidnud Tallinna pommitamises Nõukogude Liidu õhuvägede poolt. Säilinud on kiriku juurde kuulunud punastest tellistest kabel[1].
Silmapaistvate isikute kalmud
[muuda | muuda lähteteksti]Kirikutegelased
[muuda | muuda lähteteksti]- Árpád Arder (eesti baptisti vaimulik)
- piiskop Issidor
- piiskop Joann
- piiskop Pavel
- Konstantin Kokla
- Nikolai Päts
- Mihhail Ridiger (Moskva ja kogu Venemaa patriarhi Aleksius II isa)
- Dionissi Samon
- Christofor Vink
Kirjanikud
[muuda | muuda lähteteksti]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4e/Grave_of_Igor_Severyanin.jpg/220px-Grave_of_Igor_Severyanin.jpg)
Muusikud
[muuda | muuda lähteteksti]Näitlejad
[muuda | muuda lähteteksti]Sõjaväelased
[muuda | muuda lähteteksti]Ühiskonnategelased
[muuda | muuda lähteteksti]Vaata ka
[muuda | muuda lähteteksti]Viited
[muuda | muuda lähteteksti]Kirjandus
[muuda | muuda lähteteksti]- Nii kaob maailma hiilgus... Esmaspäev, 1. juuli 1939, nr. 26, lk. 4.