William Byrd
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/bf/William_Byrd.jpg/220px-William_Byrd.jpg)
William Byrd (1540 või 1539. aasta lõpp London – 4. juuli 1623 Stondon-Massey, Essex) oli inglise organist, helilooja ja noodikirjastaja.
Byrdi sünniaeg on teadmata. 15. novembril 1622 koostas ta oma testamendi, milles ütles enese kohta "oma 80. eluaastal", mis annaks tema sünniaastaks 1542 või 1543. Ent 2. oktoobril 1598 oli ta koostanud omakäelise dokumendi, kus nimetas end 58-aastaseks – see teeks tema sünniaastaks 1539 või 1540. Tänapäeval peetakse varasemat sünniaega tõenäolisemaks.
Tema vanematest ei ole teada midagi peale nimede (Thomas ja Margery). Tal olid vennad Symond ja John, kes mõlemad said kaupmeesteks, ning neli õde: Alice, Barbara, Mary ja Martha.
14. septembril 1568 abiellus Byrd Julian Birleyga. Neil sündis vähemalt 7 last.
Ta õppis Thomas Tallise juures. 1563 määrati ta Lincolni katedraali organistiks ja koorijuhiks ning sellel kohal töötas ta 1572. aastani. Lincolnis kujunes ta heliloojaks. Lincolnis olid mõjukad puritaanid, kes soovisid niisugusi laule, millel oleksid selged sõnad ja lihtne viis, ning selliseid Byrd siis tegi. Pärast seda, kui ta Lincolnist lahkus, jätkas kohalik kirik talle vähendatud palga maksmist, et ta sinna edaspidigi oma helitöid saadaks.
Byrd oli alates 1570 kuningliku kapelli liige, alates 1572 õukonna organist. Koos Tallisega sai ta 1575 litsentsi levitada oma teoseid Londonis. Samal aastal ilmus kogu "34 püha laulu", milles oli 18 Byrdi 5–6-häälset motetti. 1591 ilmus "My Lady Nevelles'i kogu", kus on 40 pala virginaalile (tantsud, fantaasiad, variatsioonid), häbenemata viise, "mida ümisevad voorimehed". 1585 sai ta pärast Tallise surma kirjastuse ainuomanikuks. Alates 1593 elas Byrd Londonis, seejärel Stondon-Masseys.
Looming
[muuda | muuda lähteteksti]Bird on kirjutanud 3 missat, kogud motette 1589/91, 2 kogu graduaale 1605/07, mitmesuguse koosseisusuga kammeransambleid, sh 15 fantaasiat, pavaane, galjarde, umbes 140 pala virginaalile, palu lautole, umbes 70 3–6-häälset madrigali, umbes 30 instrumentaalsaatega 1-3-häälset laulu, kogud psalme, sonette ja kurbuslaule 1588/1611.