Yleinen paino- ja mittakonferenssi
Yleinen paino- ja mittakonferenssi (ransk. Conférence générale des poids et mesures, lyhenne CGPM) on kansainvälisellä metrisopimuksella vuonna 1875 perustettu elin, joka päättää metrologiaan ja varsinkin kansainväliseen yksikköjärjestelmään eli SI-järjestelmään liittyvistä asioista.
Konferenssiin osallistuvat metrisopimuksen jäsenvaltioiden ja siihen assosioituneiden valtioiden edustajat. Konferenssi on tähän mennessä pidetty 24 kertaa. Nykyisin se pidetään noin joka neljäs vuosi, viimeksi vuosina 2014 ja 2018. Ensimmäinen konferenssi pidettiin vuonna 1889. Se kokoontuu kansainvälisen paino- ja mittatoimiston (BIPM) tiloissa, Pavillon de Breteuilissä Sèvresissä lähellä Pariisia, Ranskassa.
Jokaisen konferenssin yhteydessä käsitellään Kansainvälisen mittojen ja painojen komitean (CIPM) raportit suoritetuista tehtävistä. Konferenssissa tehdään tarvittaessa päätöksiä kansainvälisen yksikköjärjestelmän parannuksista ja laajennuksista taikka tehdään metrologiaa koskevia yleisiä ehdotuksia ja suosituksia. Konferensseissa voidaan tehdä myös BIPM:n toimintaa koskevia hallinnollisia päätöksiä.
Konferenssit ja niissä tehdyt päätökset
muokkaaNro | Vuosi | Tärkeimmät päätökset |
---|---|---|
1. | 1889 | Vahvistettiin kansainväliset metrin ja kilogramman prototyypit sekä vetylämpömittariin perustuva lämpötilan asteikko.[1] |
2. | 1897 | ei päätöksiä |
3. | 1901 | Määriteltiin, että litra on se tilavuus, joka on yhdellä kilogrammalla puhdasta vettä sen tiheyden ollessa suurimmillaan yhden ilmakehän paineessa. Asiassa esiintyneen sekaannuksen vuoksi vahvistettiin, että kilogramma on nimenomaan massan, ei voiman yksikkö ja että painolla tarkoitetaan voiman laatuista suuretta, joka on massa kerrottuna painovoiman aiheuttamalla kiihtyvyydellä. |
4. | 1907 | Päätettiin, että jalokivien massan yksikkö karaatti on tasan 200 milligrammaa.[3] |
5. | 1913 | ei päätöksiä |
6. | 1921 | Metrisopimukseen tehtiin tarkennuksia. |
7. | 1927 | Metrin määritelmää tarkennettiin niin, että metri oli kansainvälisessä prototyypissä olevien kahden poikkiviivan välinen etäisyys nimenomaan 0 °C:n lämpötilassa ja normaalissa ilmanpaineessa.[4] |
8. | 1933 | Todettiin, että eräät metrin ja kilogramman prototyyppien kopiot eivät olleet riittävän tarkasti alkuperäisen suuruisia ja päätettiin ryhtyä toimenpiteisiin asian korjaamiseksi. Perustettiin kansainvälinen fotometrian konsultatiivinen komitea. |
9. | 1948 | Asetettiin työryhmä laatimaan ehdotus metrin uudeksi määritelmäksi, jonka tuli perustua jonkin isotoopin spektriviivan aallonpituuteen. Tehtiin periaatepäätös, jonka mukaan termodynaamisen lämpötila-asteikon peruspisteeksi oli asetettava veden kolmoispiste sen jälkeen, kun se saatiin määritetyksi riittävän tarkasti. |
10. | 1954 | Vahvistettiin termodynaaminen lämpötila-asteikko, jonka mukaan veden kolmoispiste oli 273,16 kelvinastetta. Päätettiin, että kansainvälisen käytännöllisen yksikköjärjestelmän perusyksikköinä tulisivat olemaan metri, kilogramma, sekunti, ampeeri, kelvinaste ja kandela. |
11 | 1960 | Kansainvälisen mittojen ja painojen toimiston (BIPM) toimialaa laajennettiin käsittämään myös ionisoivan säteilyn yksiköt. Vahvistettiin uusi metrin määritelmä, joka perustui krypton-86:n erään spektriviivan aallonpituuteen. |
12 | 1964 | Kumottiin vuonna 1901 tehty päätös, jonka mukaan litra oli vesikilogramman tilavuus (noin 1,000 28 dm3. Sen sijaan päätettiin, että litra on kuutiodesimetrin toinen nimi. Suositeltiin kuitenkin, että litran käyttöä olisi vältettävä sellaisissa suurta tarkkuutta vaativissa mittauksissa, joissa ero vanhan ja uuden määritelmän välillä on merkityksellinen. Vahvistettiin, että radioaktiivisuuden SI-yksikkö on s−1. Sen ohella sai kuitenkin edelleen käyttää jo kauan käytössä ollutta yksikköä curie, joka oli suuruudeltaan 3,7 · 1010 s−1, ja jonka tunnukseksi vahvistettiin Ci. |
13 | 1967 | Vahvistettiin sekunnin nykyinen määritelmä: sekunti on 9 192 631 770 kertaa sen säteilyn jaksonaika, joka vastaa cesium-133-atomin siirtymää perustilan ylihienorakenteen energiatasojen välillä. Termodynaamisen lämpötilan yksikön nimi kelvinaste lyhennettiin muotoon kelvin ja sen tunnus °K muotoon K. |
14 | 1971 | Suunniteltiin kansainvälisen atomiajan käyttöönottoa, mikä päätettiin antaa tehtäväksi kansainväliselle aikatoimistolle (BIH) Ainemäärän yksikkö mooli vahvistettiin SI-järjestelmän seitsemänneksi perusyksiköksi. |
15 | 1975 | Kansainvälisen aikatoimiston (BIH) ja useiden aikamerkkejä lähettävien radioasemien jo käyttöön ottama koordinoitu yleisaika (UTC) sai myös CGPM:n hyväksynnän. Radioaktiivisuuden yksikkö s−1 sai nimen becquerel. |
16 | 1979 | Vahvistettiin kandelan uusi määritelmä: kandela on sellaisen valonlähteen valovoima, joka lähettää tiettyyn suuntaan monokromaattista taajuudeltaan 540 · 1012 hertsin valosäteilyä 1/683 watin säteilyteholla steradiaania kohden. Annosekvivalentin yksikkö sai nimen sievert. |
17 | 1983 | Vahvistettiin metrin nykyinen valonnopeuteen perustuva määritelmä: metri on matka, jonka valo kulkee 1⁄299 792 458 sekunnissa.[14] |
18 | 1987 | Käsiteltiin koordinoituun yleisaikaan (UTC) liittyviä kysymyksiä. Kansainvälisen aikatoimiston (BIH) lakkauttamisen vuoksi osa sen tehtävistä siirtyi kansainväliselle paino- ja mittatoimistolle (BIPM). BIPM sai tehtäväkseen laatia uuden tarkennetun lämpötila-asteikon, joka oli määrä ottaa käyttöön vuoden 1990 alussa.[15] |
19 | 1991 | Josephsonin ja von Kiltzingin vakioille vahvistettiin arvot K = 483 597,9 GHz/V ja R = 25 812,807 Otettiin käyttöön uudet etuliiteet tsetta, jotta, tsepto ja jokto.[16] |
20 | 1995 | Päätettiin, että jollakin aikavälillä kilogrammalle oli laadittava uusi, fysiikan perusvakioihin tai atomifysiikan vakioihin perustuva määritelmä. Käsite täydennysyksikkö poistettiin SI-järjestelmän määritelmistä. Täydennysyksiköiksi aiemmin käsitetyt radiaani ja steradiaani luokiteltiin nyt dimensiottomiksi johdannaisyksiköiksi. |
21 | 1999 | Kansainvälinen komitea sai tehtäväkseen laatia ohjeet siitä, miten hyvin matalia lämpötiloja mitataan. Katalyyttisen aktiivisuuden yksikkö sai nimen katal.[18] |
22 | 2003 | Koska vakiintunut käytäntö vanhastaan vaihtelee maittain, vahvistettiin uudelleen jo vuonna 1948 tehty päätös, jonka mukaan desimaalierottimena voidaan edelleen käyttää joko pistettä (englantilainen käytäntö) tai pilkkua (ranskalainen käytäntö), mutta tuhaterottimena ei tule käyttää kumpaakaan vaan pelkkää tyhjää väliä.[19] |
23 | 2007 | Tarkennettiin kelvinin määritelmää. Määritelmässä edellytetty veden kolmoispiste on määriteltävä sellaisen veden mukaan, jossa vedyn ja hapen eri isotooppeja on tietyssä suhteessa. Päätettiin alustavasti, että perusyksiköt kilogramma, ampeeri, kelvin ja mooli on määriteltävä uudestaan, ja annettiin BIPM:lle tehtäväksi laatia ehdotukset uusiksi määritelmiksi.[20] |
24 | 2011 | Keskusteltiin BIPM:n SI-järjestelmän perusyksiköille ehdottamista uusista, luonnonvakioihin perustuvista määritelmistä, mutta niitä ei vielä vahvistettu.[21] |
25 | 2014 | Keskusteltiin BIPM:n SI-järjestelmän perusyksiköille ehdottamista uusista, luonnonvakioihin perustuvista määritelmistä ja hankkeen nykytilasta, mutta uusia määritelmiä ei vielä vahvistettu.[22] |
26 | 2018 | SI-järjestelmän perusyksiköiden uudet, luonnonvakioihin perustuvat määritelmät ja vanhojen määritelmien kumoaminen.
Kansainvälisen atomiajan (TAI) ja koordinoidun yleisajan (UTC) parempi määrittely. |
Lähteet
muokkaa- ↑ Resolution of the 1st meeting of the CGPM (1889) CGPM. Viitattu 15.2.2012.
- ↑ Resolution of the 3rd meeting of the CGPM (1901) CGPM. Viitattu 15.2.2012.
- ↑ Conference Generale des Poids et Mesures Kids.net.au. Viitattu 4.6.2015.
- ↑ Resolution of the 7th meeting of the CGPM (1927) CGPM. Viitattu 15.2.2012.
- ↑ Resolution of the 8th meeting of the CGPM (1933) CGPM. Viitattu 15.2.2012.
- ↑ Resolution of the 9th meeting of the CGPM (1948) CGPM. Viitattu 15.2.2012.
- ↑ Resolution of the 10th meeting of the CGPM (1954) CGPM. Viitattu 15.2.2012.
- ↑ Resolution of the 11th meeting of the CGPM (1960) CGPM. Viitattu 15.2.2012.
- ↑ Resolution of the 12th meeting of the CGPM (1964) CGPM. Viitattu 15.2.2012.
- ↑ Resolution of the 13th meeting of the CGPM (1967) CGPM. Viitattu 15.2.2012.
- ↑ Resolution of the 14th meeting of the CGPM (1971) CGPM. Viitattu 15.2.2012.
- ↑ Resolution of the 15th meeting of the CGPM (1975) CGPM. Viitattu 15.2.2012.
- ↑ Resolution of the 16th meeting of the CGPM (1979) CGPM. Viitattu 15.2.2012.
- ↑ Resolution of the 17th meeting of the CGPM (1983) CGPM. Viitattu 15.2.2012.
- ↑ Resolution of the 18th meeting of the CGPM (1987) CGPM. Viitattu 15.2.2012.
- ↑ Resolution of the 19th meeting of the CGPM (1991) CGPM. Viitattu 15.2.2012.
- ↑ Resolution of the 20th meeting of the CGPM (1995) CGPM. Viitattu 15.2.2012.
- ↑ Resolution of the 21st meeting of the CGPM (1999) CGPM. Viitattu 15.2.2012.
- ↑ Resolution of the 22nd meeting of the CGPM (2003) CGPM. Viitattu 15.2.2012.
- ↑ Resolution of the 23rd meeting of the CGPM (2007) CGPM. Viitattu 15.2.2012.
- ↑ Resolution of the 24th meeting of the CGPM (2011) CGPM. Viitattu 15.2.2012.
- ↑ Resolution of the 25th meeting of the CGPM (2011) CGPM. Viitattu 8.1.2015.
- ↑ Resolution of the 26th meeting of the CGPM (2018) bipm.org. Viitattu 26.11.2018.