Örebron kunta
Örebron kunta | |
---|---|
![]() vaakuna |
|
![]() |
|
Valtio |
![]() |
Lääni | Örebron lääni |
Maakunta | Närke ja Västmanland |
Keskustaajama | Örebro |
Kuntakoodi | 1880 |
Pinta-ala ([1]) | |
– Maa | 1 373,02 km² |
Väkiluku (31.12.2021) ([2]) | 156 987 |
– Väestötiheys | 114,3 as./km² |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b1/OerebroKumlamunicippast.png/270px-OerebroKumlamunicippast.png)
Örebron kunta (ruots. Örebro kommun) on Örebron läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Närkeen ja Västmanlandiin. Kunnan keskustaajama on Örebro.[3]
Kunnan maapinta-ala on 1 373,02 neliökilometriä (1.1.2016)[1] ja asukasluku 156 987 henkeä (31.12.2021).[2]
Vuonna 2007 kunnassa oli 388,03 km² peltoa,[4] joten saman ajankohdan maapinta-alaan[5] vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 28,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Örebron kaupunkiin liitettiin alueita muista kunnista vuosina 1875, 1896, 1903 ja 1906. Lopulta vuonna 1937 kaupunkiin liitettiin loppuosa muutoin siihen jo liitetystä Längbron maalaiskunnasta. Vuonna 1943 kaupunkiin liitettiin Ånstan ja Almbyn maalaiskunnat. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa nykyisen Örebron kunnan alueelle muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
- Asker (Asker ja Lännäs, myös pieni osa Svennevadista liitetty)
- Axberg (Axberg, Ervalla, Hovsta ja Kil)
- Ekeby och Gällersta (Ekeby ja Gällersta)
- Glanshammar (Glanshammar, Götlunda, Lillkyrka, Rinkaby ja Ödeby)
- Lekeberg (Edsberg, Hackvad, Hidinge, Knista ja Kräcklinge)
- Mosjö (Mosjö ja Täby)
- Stora Mellösa (Stora Mellösa ja Norrbyås)
- Tysslinge (Tysslinge, Gräve ja Vintrosa)
Lisäksi Ekerin maalaiskunta liitettiin Örebron kaupunkiin.
Vuonna 1967 Mosjön maalaiskunta liitettiin kaupunkiin. Samana vuonna Lekebergin maalaiskuntaan liitettiin vielä Kvistbron seurakunta jaetusta Svartån maalaiskunnasta ja Tangeråsan seurakunta, joka oli kuulunut ensin Vibyn maalaiskuntaan ja sitten hetken aikaa Hallsbergin kauppalaan. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin Örebron kunta yhdistämällä Örebron kaupunki sekä Askerin, Axbergin, Lekebergin, Stora Mellösan ja Tysslingen maalaiskunnat sekä Gällerstan seurakunta jaetusta Ekeby och Gällerstan maalaiskunnasta. Vuonna 1974 kuntaan liitettiin vielä Glanshammarin kunta lukuun ottamatta Götlundan seurakuntaa, joka liitettiin Arbogan kuntaan Västmanlandin läänissä.
Vuonna 1995 Örebron kunnan länsiosasta erotettiin jälleen itsenäiseksi Lekebergin kunta.
Vaakuna
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Nykyinen vaakuna on entisen Örebron kaupungin vaakuna. Myös Stora Mellösan maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Väestönkehitys
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Tausta | Tarkempi jaottelu | Henkilöä (31.12.2015)[7] |
% |
---|---|---|---|
Ulkomaalaistaustaiset | Ulkomailla syntyneet | 23 528 | 16,3 |
Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet ulkomailla | 9 371 | 6,5 | |
Ruotsalaistaustaiset | Ruotsissa syntyneet, joiden vanhemmista toinen syntynyt Ruotsissa ja toinen ulkomailla | 9 885 | 6,9 |
Ruotsissa syntyneet, joiden molemmat vanhemmat syntyneet Ruotsissa | 101 416 | 70,3 |
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 690 Suomessa syntynyttä,[8] mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Seuraaviin vuoden 1984 lopun mukaisiin tietoihin sisältyy myös nykyään itsenäinen Lekebergin kunta. Kyseisten tietojen mukaan 5,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 2 083 Suomessa syntynyttä,[9] mikä vastasi 1,8 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 101 kruunua.[10] Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 32 000 kruunua.[11]
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti:[12]
- 0–17-vuotiaat: 20,8 %
- 18–64-vuotiaat: 62,0 %
- 65 vuotta täyttäneet: 17,2 %
Elinkeinot
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa[13][14] ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. dagbefolkning) kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. nattbefolkning) puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Elinkeino | |||
---|---|---|---|
Työpaikat (%) |
Työlliset (%) | ||
alkutuotanto | 1,2 | 1,1 | |
jalostus | 16,3 | 16,6 | |
palvelut | 82,1 | 81,7 | |
tuntematon | 0,5 | 0,6 | |
Työpaikkoja ja työllisiä | 68 772 | 63 195 | |
työpaikkaomavaraisuus | 108,8 |
Taajamat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kunnassa on 15 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 88,3 prosenttia.[15] Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 15 827 asukasta.[15] Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:[16]
# | Taajama | Väkiluku (31.12.2010) |
---|---|---|
1 | Örebro | 107 038 |
2 | Hovsta | 2 785 |
3 | Garphyttan | 1 619 |
4 | Odensbacken | 1 374 |
5 | Vintrosa | 1 343 |
6 | Ekeby-Almby | 1 271 |
7 | Stora Mellösa | 776 |
8 | Glanshammar | 727 |
9 | Norra Bro | 687 |
10 | Latorpsbruk | 597 |
11 | Ölmbrotorp | 548 |
12 | Hampetorp | 297 |
13 | Kilsmo | 263 |
14 | Askersby | 243 |
15 | Lanna* | 65[17] |
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Asteriskilla (*) merkityt taajamat kuuluvat tähän kuntaan vain osittain, ja edellä on merkitty kunkin taajaman tähän kuntaan kuuluvan osan väestö. Koko Lannan taajamassa on 537 asukasta, ja se kuuluu pääosin Lekebergin kuntaan.[17]
Entiset taajamat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:[18]
- Adolfsberg
- Brevens Bruk
- Brickebacken
- Ervalla
- Lillån
- Marieberg (nimenä ollut myös Närkes Marieberg)
- Mosås
- Ormesta
Luettelossa mainituista taajamista Adolfsberg, Brickebacken, Lillån, Marieberg/Närkes Marieberg ja Mosås ovat sittemmin kasvaneet yhteen Örebron taajaman kanssa.[18]
Pientaajamat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:[19]
- Almbro
- Anstorp
- Arvaby
- Avdala
- Biverud+Löre
- Brevens bruk
- Brohammar
- Ervalla
- Ervalla station
- Filipshyttan
- Gottsätter
- Gällersta
- Hidingsta
- Hjälmarbaden
- Holmstorp
- Järle
- Kil
- Klockhammar
- Kolbotorp + Repagärdet
- Kristinelund och Husartorpet
- Kårsta
- Larstorp+Höglunda+Skogshult
- Långbyn
- Lövdalen
- Mark
- Ormesta
- Resta
- Rinkaby
- Runnaby
- Röhammar
- Stenmossen
- Sticksjö
- Stortorp (södra delen)
- Södra Runnaby
- Tybble
- Tysslinge
- Yxsta
- Yxstaby
- Åby
Entiset pientaajamat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:[20]
Kunnanvaltuusto
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Örebron kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:[21]
- Örebro Sydöstra (16 valtuutettua)
- Örebro Sydvästra (16 valtuutettua)
- Örebro Nordvästra (16 valtuutettua)
- Örebro Nordöstra (17 valtuutettua)
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Örebron kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Lekebergin kunta sisältyy Örebron tuloksiin vuosina 1973–1991.
Puolue | ||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1973 | 1976 | 1979 | 1982 | 1985 | 1988 | 1991 | 1994 | 1998 | 2002 | 2006 | 2010 | 2014 | 2018 | 2022 | ||
Maltillinen kokoomus | 9 | 8 | 11 | 15 | 12 | 11 | 15 | 12 | 12 | 8 | 13 | 14 | 13 | 12 | {{{m2022}}} | |
Keskustapuolue | 16 | 16 | 11 | 10 | 7 | 7 | 4 | 4 | 2 | 3 | 4 | 2 | 4 | 6 | {{{c2022}}} | |
Liberaalit | 9 | 8 | 8 | 4 | 11 | 9 | 10 | 8 | 4 | 10 | 8 | 5 | 4 | 5 | {{{fp2022}}} | |
Kristillisdemokraatit | 0 | 0 | 0 | 1 | 1 | 2 | 6 | 4 | 8 | 8 | 6 | 4 | 4 | 5 | {{{kd2022}}} | |
Ympäristöpuolue vihreät | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 4 | 0 | 2 | 4 | 4 | 4 | 4 | 6 | 3 | {{{mp2022}}} | |
Ruotsin sosiaalidemokraattinen työväenpuolue | 31 | 33 | 32 | 32 | 31 | 28 | 26 | 31 | 27 | 26 | 25 | 28 | 24 | 21 | {{{s2022}}} | |
Vasemmistopuolue | 0 | 0 | 3 | 3 | 3 | 4 | 4 | 4 | 8 | 6 | 4 | 4 | 4 | 5 | {{{v2022}}} | |
Ruotsidemokraatit | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 1 | 4 | 6 | 6 | {{{sd2022}}} | |
Muut | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 2 | {{{övr2022}}} | |
Yhteensä[23] | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | 65 | Virhe lausekkeessa: tunnistamaton välimerkki ”{”. |
Piirit
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d7/Distrikt_%C3%96rebro.jpg/250px-Distrikt_%C3%96rebro.jpg)
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
- Adolfsbergin piiri
- Almbyn piiri
- Askerin piiri
- Axbergin piiri
- Ervallan piiri
- Glanshammarin piiri
- Gräven piiri
- Gällerstan piiri
- Hovstan piiri
- Kilin piiri
- Lillkyrka-Ödebyn piiri
- Längbron piiri
- Lännäsin piiri
- Mosjön piiri
- Norrbyåsin piiri
- Rinkabyn piiri (Närke)
- Stora Mellösan piiri
- Tysslingen piiri
- Täbyn piiri (Närke)
- Vintrosan piiri
- Örebron Mikaelin piiri (Örebro Mikaels distrikt)
- Örebron Nikolain piiri (Örebro Nikolai distrikt)
- Örebron Olaus Petrin piiri (Örebro Olaus Petri distrikt)
Seurakunnat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:[24]
- Örebro Nikolai
- Örebro Olaus Petri
- Längbro
- Almby
- Mosjö-Täby
- Tysslinge
- Axberg
- Lännäs
- Asker
- Stora Mellösa
- Gällersta-Norrbyås
- Glanshammar
- Mikael
- Adolfsberg
Historialliset seurakunnat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat.[25] Lähteessä Lekebergin kunta on vielä osa Örebron kuntaa, mutta siihen kuuluvat seurakunnat on jätetty tässä pois. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee kbfd, niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (ruots. kyrkobokföringsdistrikt), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.
- Almby
- Asker
- Axberg
- Dylta bruksförsamling*
- Eker*
- Ervalla
- Glanshammar
- Gräve
- Gällersta
- Hovsta
- Kil
- Lillkyrka-Ödeby (Lillkyrka)
- Längbro
- Lännäs
- Mikael
- Mosjö
- Norrbyås
- Rinkaby
- Stora Mellösa (Mellösa)
- Svea trängkår* (Första Svea trängkår)
- Tysslinge
- Täby
- Vintrosa
- Ånsta*
- Ödeby*
- Örebro Nikolai (Örebro, Örebro södra)
- Örebro Olaus Petri (Örebro norra)
Kirkot
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]-
Adolfsbergin kirkko
-
Almbyn kirkko
-
Askerin kirkko
-
Axbergin kirkko
-
Brevenin kirkko
-
Ekerin kirkko
-
Ervallan kirkko
-
Gräven kirkko
-
Gällerstan kirkko
-
Hovstan kirkko
-
Kilin kirkko
-
Lillkyrkan kirkko
-
Längbron kirkko
-
Lännäsin kirkko
-
Mosjön kirkko
-
Olaus Petri kyrka
-
Rinkabyn kirkko
-
Sankt Mikaels kyrka
-
Sankt Nicolai kyrka
-
Stora Mellösan kirkko
-
Tysslingen kirkko
-
Täbyn kirkko
-
Vintrosan kirkko
-
Ödebyn kirkko
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ a b Kommunarealer den 1 januari 2016 (km²) (XLSX) Statistiska centralbyrån. Viitattu 12.6.2016. (ruotsiksi)
- ↑ a b c Folkmängden efter region, civilstånd, ålder och kön. År 1968 - 2021 Statistiska centralbyrån. Viitattu 19.9.2022. (ruotsiksi)
- ↑ Örebro Nationalencyklopedin. NE Nationalencyklopedin AB. Arkistoitu 17.8.2016. Viitattu 5.7.2016.
- ↑ Åkerarealens användning efter kommun och gröda. År 1981, 1985, 1989-1995, 1999-2007 25.11.2011. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Land- och vattenareal per den 1 januari efter region och arealtyp (uppdateras ej). År 2000-2011 9.3.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Folkmängden i Sveriges kommuner 1950-2011 enligt indelning 1 januari 2012 (XLS) 20.2.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 4.8.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Antal personer med utländsk eller svensk bakgrund (fin indelning) efter region, ålder i tioårsklasser och kön. År 2002 - 2015 Statistiska centralbyrån. Viitattu 18.6.2016. (ruotsiksi)
- ↑ Utrikes och inrikes födda kommunvis efter födelseland den 31 december 2009 enligt indelningen den 1 januari 2010 (XLS) Tabeller över Sveriges befolkning 2009. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.11.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Folkmängd 31 dec 1984 enligt indelningen 1 jan 1985: Del 3 Fördelning efter kön, ålder, civilstånd och medborgarskap i kommuner m m (PDF) Statistiska centralbyrån. Viitattu 25.12.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Nettoinkomst 2010 (XLS) 25.1.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Kommuner rangordnade efter störst genomsnittlig nettoförmögenhet per person 2007, korrigerad 2010-03-22 (XLS) 22.3.2010. Statistiska centralbyrån. Viitattu 13.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Sveriges befolkning, kommunala jämförelsetal, 31 december 2011 (XLS) 19.4.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.11.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Antal förvärvsarbetande (dagbefolkning) efter näringsgren (SNI 2007) åren 2000-2010 (XLS) 12.12.2011. Statistiska centralbyrån. Viitattu 11.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ Antal förvärvsarbetande (nattbefolkning) efter näringsgren (SNI 2007) åren 2000-2010 (XLS) 12.12.2011. Statistiska centralbyrån. Viitattu 11.1.2013. (ruotsiksi)
- ↑ a b Tätortsgrad (inv i och utanför tätort), per kommun 2005 och 2010 28.5.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 1.9.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Landareal, folkmängd och invånartäthet (inv/km2), per tätort 2005 och 2010 28.5.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 1.9.2012. (ruotsiksi)
- ↑ a b Tätorter 2010, korrigerad version 2012-11-14 (PDF) MI38 Småorter och tätorter. 14.11.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.11.2012. (ruotsiksi)
- ↑ a b Befolkning i tätorter 1960-2010 (XLS) 29.5.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 23.10.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Småorternas landareal, folkmängd och invånare per km2 2005 och 2010 (XLS) 2.10.2012. Statistiska centralbyrån. Viitattu 5.10.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Landareal per småort (orter med 50-199 invånare), folkmängd och invånare per kvadratkilometer. Vart femte år 1995-2010 Statistiska centralbyrån. Viitattu 9.11.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Mandatfördelning per valkrets - Kommun (XLS) Valmyndigheten. Viitattu 30.9.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Kommunfullmäktigval - erhållna mandat efter region och parti. Valår 1973 - 2018 Statistiska centralbyrån. Viitattu 19.9.2022. (ruotsiksi)
- ↑ Valtuustopaikkojen kokonaismäärä saatu laskemalla yhteen puolueiden saamien valtuustopaikkojen määrät.
- ↑ Församlingsfolkmängd efter kön 31 december 2011 (XLS) Statistiska centralbyrån. Viitattu 4.10.2012. (ruotsiksi)
- ↑ Församlingarna kommunvis Sveriges församlingar genom tiderna. Skatteverket. Viitattu 15.11.2012. (ruotsiksi)
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Örebron kunnan kotisivut (ruotsiksi)
- Sevärda kulturmiljöer i Örebro kommun (ruotsiksi)
|
|