Baana
Tämän artikkelin nimi saattaa olla virheellinen. Ehdotettu uusi nimi on Baana (Helsinki). Lisää tietoa saattaa olla keskustelusivulla. Tarkennus: Perusteluja keskustelusivulla. Baanasta on tullut yleiskielinen nimitys kevyen liikenteen väylille. |
Baana | |
---|---|
![]() Baana kuvattuna Mannerheimintieltä vuonna 2018. |
|
Kaupunki | Helsinki |
Pituus | 1,3 km |
Alkupiste | Kansalaistori (Kluuvi) |
Päätepiste | Länsilinkki (Kamppi) (1,3 km) |
Päällyste | asfaltti |
Muodostettu | 2012 |
Katso myös | Baana Commonsissa |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1e/Baana%2C_a_bicycle_lane_in_the_center_of_Helsinki_20120626.jpg/250px-Baana%2C_a_bicycle_lane_in_the_center_of_Helsinki_20120626.jpg)
Baana on vuonna 2012 käyttöön otettu kevyen liikenteen väylä Helsingin kantakaupungissa. Se on rakennettu Pohjoisen ja Eteläisen Rautatiekadun väliseen kuiluun, jossa vuosina 1894–2009 kulki Helsingin satamarata.[1] Noin 1,3 kilometriä[2] pitkä reitti alkaa Kiasman pohjoispuolelta Kansalaistorilta ja päättyy Länsilinkin alueelle Kampin ja Ruoholahden kaupunginosien rajalle. Pyöräilijöille ja jalankulkijoille on Baanalla omat kaistansa. Väylää käyttää vuosittain noin miljoona pyöräilijää.[2][3]
Kallioon louhittua kuilua reunustaa luonnonkiviharkoista ladottu noin 7–8 metriä korkea muuri.[1][4] Arvokkaaksi historialliseksi väyläksi kutsuttu ratakuilu edustaa alueen vanhinta rakentamista.[1]
Baanaa on kutsuttu Helsingin ensimmäiseksi isoksi satsaukseksi pyöräliikenteeseen.[2] Hankkeen ainutlaatuisuutta on korostettu sillä, että aivan ydinkeskustassa olevat pyöräväylät ovat kansainvälisesti harvinaisia.[2] Baanan varrelle Marian sairaalan ja Ruoholahden villojen läheisyyteen on sijoitettu myös erilaisia pelimahdollisuuksia, kuten koripallo- ja petankkikenttiä sekä pingispöytiä.[5] Baanan keskileveys on 15 metriä,[6] mutta pelikenttien alue entisellä ratapihalla on yli 30 metriä leveä.[5] Kuilun varrella on useita katutasolle vieviä portaikkoja ja ramppeja.
Suunnittelutyö ja käyttöönotto
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5f/Satamaradan_kuilu_ennen_Baanaa_vuonna_2009.jpg/250px-Satamaradan_kuilu_ennen_Baanaa_vuonna_2009.jpg)
Satamaradan purkamisen häämöttäessä radan tilalle ratakuiluun suunniteltiin alun perin ajotietä, joka olisi samalla ollut osa Helsingin keskustatunnelia.[7] Kuilua olisi pitänyt leventää, mutta samalla kadusta olisi tehty puistomaisempi.[7] Tunnelihanketta kuitenkin lopulta lykättiin kaupunginvaltuustossa, ja sen sijaan kuiluun päätettiin rakentaa keskustasta Ruoholahteen johtava kevyen liikenteen väylä. Se sai vuonna 2009 pidetyn nimikilpailun tuloksena nimen Baana – muita ehdotuksia olivat muun muassa Railo, Sola, Kampin kanjoni ja Marian raitti.[8]
Baana oli aluksi tarkoitus avata jo vuonna 2010,[5] mutta hanke kuitenkin viivästyi, ja lopulta väylä avattiin 12. kesäkuuta 2012.[6] Rakentamisen aikana vanhan ratakuilun reunustoja jouduttiin käsittelemään ja suojaamaan, sillä ne olivat alkaneet rapautua.[5]
Väylän rakentaminen oli yhteydessä myös Töölönlahden kehittämisprojektiin, ja sen tarkoitus on ollut parantaa alueen saavutettavuutta.[9]
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1f/Kevyen_liikenteen_v%C3%A4yl%C3%A4_Baana_-_G8530_-_hkm.HKMS000005-km0000n5i9.jpg/250px-Kevyen_liikenteen_v%C3%A4yl%C3%A4_Baana_-_G8530_-_hkm.HKMS000005-km0000n5i9.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/76/Kevyen_liikenteen_v%C3%A4yl%C3%A4_Baana_-_G8534_-_hkm.HKMS000005-km0000n5ip.jpg/250px-Kevyen_liikenteen_v%C3%A4yl%C3%A4_Baana_-_G8534_-_hkm.HKMS000005-km0000n5ip.jpg)
Jatko
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Baanaa pidennettiin vuonna 2024, kun 220 metriä pitkä Kaisantunneli valmistui. Se alittaa päärautatieaseman ja jatkaa suoraa kevyen liikenteen yhteyttä Kansalaistorilta Kaisaniemen puistoon, yhdistäen kantakaupungin itä- ja länsiosan.
Käyttömäärät
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Avaamista seuraavana vuonna eli 2013 Baanassa olevan laskurin ohi pyöräiltiin 650 000 kertaa.[2] Miljoonan käyttäjän raja meni rikki vuonna 2020.[2] Kesäisin käyttäjiä on vuorokaudessa 7 000 ja talvisin noin 1 000.[2]
Baanaverkko
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Myöhemmin nimitys baana otettiin käyttöön myös yleisemmässä merkityksessä tarkoittamaan tietyt laatuvaatimukset täyttäviä pyöräteitä. Helsingissä useat eri baanat muodostavat Helsingin baanaverkon.[10] Baanaverkko-nimitystä on käytetty myös Vantaalla[11] ja Oulussa.[12]
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ a b c d Baana on urbaani jo nyt! 9.1.2019. Helsingin kaupunginmuseo. Viitattu 18.10.2021.
- ↑ a b c d e f g Welling, Roosa: Helsingin Baanan mittariin kilahti joulupäivänä ennätyksellinen vuoden miljoonas pyörämatka Helsingin Sanomat (hs.fi). 29.12.2020. Viitattu 19.4.2021.
- ↑ Helsingin pyöräilijämäärät 3.6.2020. Helsingin kaupunkiympäristön toimiala. Arkistoitu 6.12.2021.
- ↑ Rimaila, Elisa: Nuori mies putosi ratakuiluun Helsingin keskustassa ja kuoli Ilta-Sanomat. 19.3.2012. Viitattu 22.10.2021.
- ↑ a b c d Siironen, Susanna: Helsinkiläiset pääsevät tiistaina Baanalle 11.6.2012. Yle Uutiset. Viitattu 22.10.2021.
- ↑ a b Baana avattiin Helsingin keskustassa (Maksullinen artikkeli) 12.6.2012. Helsingin Sanomat. Viitattu 22.10.2012.
- ↑ a b Salmén, Petri: Radan paikalle raitteja ja keskustatunnelin liittymiä Helsingin Sanomat (hs.fi). 21.3.2005. Viitattu 19.4.2021.
- ↑ Keskustan ratakuilusta Baana 18.6.2009. Yle Uutiset. Viitattu 22.10.2021.
- ↑ Töölönlahden aluerakentamisprojekti Helsingin kaupungin talous- ja suunnittelukeskus. Arkistoitu 18.11.2012. Viitattu 22.7.2011.
- ↑ ”Seuraavat askelet: Lisätään pyöräilyn rahoitusta”, Pyöräilyn edistämisohjelma, s. 56. Helsingin kaupunkisuunnitteluvirasto, 2014. ISSN 0787-9067. Teoksen verkkoversio.
- ↑ Baanaverkko Vantaalla (PDF) 17.1.2019. Vantaan kaupunki. Viitattu 7.12.2022.
- ↑ Baanaverkkosuunnitelma 2030 4.6.2019. Oulun kaupunki. Viitattu 7.12.2022.
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Baana Wikimedia Commonsissa