Kansain murre
Siirry navigaatioon
Siirry hakuun
Kansain murre (
Fonologia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Foneettisesti Kansain murteelle on ominaista voimakkaat vokaaliäänteet, rinnastettuna Tokion murteen (Japanin yleiskielen) voimakkaisiin konsonanttiäänteisiin, mutta äänteiden perusta on molemmissa samankaltainen. Seuraava lista käsittelee joitakin foneettisia eroavaisuuksia:
Vokaalit
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Kansain murteen äänne /u/ on lähempänä suomen [u]-äännettä, kuin yleiskielen /u/.
- Yleiskielessä vokaalien redusoituminen on yleistä, mutta Kansain murteessa harvinaista. Esimerkiksi kohtelias kieliopillinen kopula です, desu lausutaan yleiskielessä yleisimmiten des, kun taas Kansain murteessa se äännetään desu tai jopa desuu
- Tokion murteen epämuodollisessa puhetyylissä on yleistä, että äänteet /ai, ae, oi/ ja /ui/ sulautuvat äänteiksi /ee/ ja /ii/, kuten sanoissa akee (
赤 い, akai, punainen), sugee (すごい, sugoi, mahtava) ja samii (寒 い, samui, kylmä), mutta Kansain murteessa vastaava on harvinaista. - Ainoastaan yhden moran sisältävissä sanoissa on Kansain murteessa yleistä pitkittää sanan vokaali. Esimerkiksi kii (
木 , ki, puu), too (戸 , to, ovi) ja mee (目 , me, silmä). - Vastakohtaisesti yleiskielessä ilmenevät pitkät vokaalit lyhennetään joskus Kansain murteessa. Tämä on kaikista näkyvintä volitionaalitaivutuksessa. Esimerkiksi, yleiskielen
学校 へ行 こうか, gakkō e ikō ka (mennäänkö kouluun?) lyhentyy Kansain murteessa muotoon gakko iko ka. Yleinen puhekielessä esiintyvä yhteisymmärrystä ilmaiseva fraasi そうだ, sō da, lausutaan Kansain murteessa そや, so ya, tai せや, se ya.
Konsonantit
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Tavu ひ, /hi/, on lähempänä suomen kielen äännettä [hi], verrattuna yleiskielen äänteeseen [çi].
- Provokatiivisessa puheessa yleiskielen [ɺ] lausutaan toisinaan [r].
- Äänteen /h/ käyttäminen äänteen /s/ sijasta. Tämä äännemuutos on nähtävissä lähinnä kieliopillisissa taivutuksissa ja morfologisissa suffikseissa kuin varsinaisessa sanastossa. Esimerkiksi -はん, -han sanalle -さん san (kohtelias henkilöiden nimiin liitettävä suffixi), -まへん, -mahen taivutukselle -ません, -masen (kohtelias negatiivinen verbitaivutus), -まひょ, -mahyo taivutukselle -ましょう, -mashō (kohtelias volitionaalitaivutus), ja hichi-ya sanalle
質屋 , shichi-ya (panttilainaamo). - Äänteiden /m/ ja /b/ vaihtuminen tietyissä sanoissa, kuten sabui sanalle
寒 い, samui, kylmä. - Etenkin syrjäisemmillä maaseutualueilla äänteet /z, d/ ja /r/ on toisinaan sekoitettu keskenään. Esimerkiksi denden sanalle
全然 , zenzen, ei mikään, ei lainkaan, tai kadara tai karara sanalle体 , karada, ruumis.
Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ Maxwell, Catherine: Japan’s Regional Diversity: Kansai vs. Kanto The Japan Foundation. Arkistoitu 14.12.2006. Viitattu 1. heinäkuuta 2013.
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Kansain murre Wikimedia Commonsissa