Karijoki
Karijoki Bötom |
|
---|---|
![]() |
![]() |
sijainti |
|
Sijainti | |
Maakunta | Etelä-Pohjanmaan maakunta |
Seutukunta | Suupohjan seutukunta |
Kuntanumero | 218 |
Hallinnollinen keskus | Karijoen kirkonkylä |
Kuntaliitokset | Osa Lapväärtistä (1926) |
Kokonaispinta-ala |
186,35 km² 286:nneksi suurin 2022 [1] |
– maa | 185,58 km² |
– sisävesi | 0,77 km² |
Väkiluku |
1 188 287:nneksi suurin 31.12.2023 [2] |
– väestötiheys | 6,40 as./km² (31.12.2023) |
Ikäjakauma | 2020 [3] |
– 0–14-v. | 11,4 % |
– 15–64-v. | 52,4 % |
– yli 64-v. | 36,3 % |
Äidinkieli | 2023 [4] |
– suomenkielisiä | 96,0 % |
– ruotsinkielisiä | 1,7 % |
– muut | 2,3 % |
Kunnallisvero |
9,80 % 40:nneksi suurin 2024 [5] |
Kunnanjohtaja | Marko Keski-Sikkilä |
Kunnanvaltuusto | 15 paikkaa |
2021–2025[6] • Kesk. • Kok. • PS • SDP |
8 3 3 1 |
www.karijoki.fi |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/92/B%C3%B6toms_centrum%2C_sommaren_1990.jpg/250px-B%C3%B6toms_centrum%2C_sommaren_1990.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a3/%C3%96verby_i_B%C3%B6tom%2C_sommaren_1990..jpg/250px-%C3%96verby_i_B%C3%B6tom%2C_sommaren_1990..jpg)
Karijoki (ruots. Bötom) on Suomen kunta, joka sijaitsee Etelä-Pohjanmaan maakunnassa. Kunnassa asuu 1 188 ihmistä,[2] ja sen pinta-ala on 186,35 km2, josta 0,77 km2 on vesistöjä.[1] Väestötiheys on 6,40 asukasta/km2. Karijoki on sekä pinta-alaltaan että väkiluvultaan Etelä-Pohjanmaan maakunnan pienin kunta.
Karijoki on yksi Suupohjan seutukunnan neljästä kunnasta. Karijoki on saanut julkisuutta vuonna 1996 löydetyn Susiluola-nimisen muinaisjäännöksen ansiosta. Luola-alueen maanomistaja on Karijoen kunta, mutta itse luola sijaitsee Kristiinankaupungissa.
Nimen alkuperä
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Karijoki-nimi vakiintui 1600-luvulla ja sitä ennen asiakirjoissa käytettiin nimiä Norrmark, Kackarijockij ja Böthe.[7]
Historia
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Esihistoria ja asutuksen syntyminen
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Ensimmäiset merkit asutuksesta ovat kivikaudelta, johon kuuluvia esineitä on löydetty Alakylästä, Myrkystä ja erityisesti Ohriluomasta. Seudulta on löytynyt myös pronssi- ja rautakautisia esineitä.[7]
Pysyvästi Karijoen seutu asutettiin 1500-luvun lopulla. Karijoen seutu kuului Närpiön suureen rannikkopitäjään.[7] Myrkyn kylä on alueen kylistä vanhin. Sen asuttaminen alkoi jo 1500-luvun alkupuolella. Myrkky on ollut alueen kylistä ainoa kaksikielinen.[8]
Osa Lapväärttiä (1595–1817)
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Kun Närpiöstä erotettiin Lapväärtin kappeli 1595, Karijoki siirtyi sen yhteyteen. Lapväärtin seurakunta itsenäistyi vuonna 1607.[7]
1700-luvulla isojako ja tervanpoltto toivat sinne uudistilallisia. Kirkko valmistui vuonna 1811.[9]
1800-luvun alussa Karijoen asukasluku oli lähes 600 ja se kasvoi yli 2 300:ään vuoteen 1880 mennessä.[7]
Itsenäistyminen ja kehittyminen kuntana (1817–)
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Karijoesta muodostettiin saarnahuonekunta vuonna 1812 samaan aikaan kun Palkkamäelle rakennettu kirkko vihittiin käyttöön. Vuonna 1817 Karijoki sai kappeliseurakunnan oikeudet ja itsenäinen seurakunta siitä tuli vuonna 1862.[7]
Suomen sodassa 1808 Karijoki kärsi koko Etelä-Pohjanmaan pahimmat vahingot. 1830-luvulla ja uudelleen 1860-luvulla katovuodet ja kulkutaudit pysäyttivät väestönkasvun. 1900-luvun vaihteessa Karijoen asukasluvun kasvua hillitsi amerikansiirtolaisuus.[7][8]
Karijoen sankarihautausmaalle on siunattu 134 vainajaa, joista moni sai surmansa Jalkaväkikomppania 58:ssa jatkosodassa.[10]
Maantiede
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Karijoen naapurikunnat ovat Isojoki, Kauhajoki, Kristiinankaupunki ja Teuva.
Asutus jakautuu kirkonkylään ja sen lähikyliin (Karijoen laakso) sekä Myrkyn kylään (Teuvanjoen laakso).
Luonto
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Karijoella on kolme järveä: Kankalojärvi, Peurajärvi ja Pohjoisjärvi.[11]
Natura-kohde Lapväärtinjokilaakso on osittain Karijoen alueella. Se on merkittävin lähes vapaana virtaava jokivesistö, joka laskee Selkämereen. Jokeen nousevat kutemaan meritaimen, harjus ja alajuoksulle myös vaellussiika.[12]
Karijoen korkein kohta on 146 metriä korkea Iso-Kakkori.[13]
Kylät
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Taajamat
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Vuoden 2017 lopussa Karijoella oli 1 329 asukasta, joista 511 asui taajamassa, 808 haja-asutusalueilla ja 10:n asuinpaikat eivät olleet tiedossa. Karijoen taajama-aste on 38,7 %.[14] Kunnassa on vain yksi taajama, Karijoen kirkonkylä.[15]
Väestö
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Väestönkehitys
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Seuraavassa kuvaajassa on esitetty kunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Uskonto
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Vuoden 2023 aluejaon mukaan Karijoella on seuraavat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunnat:
- Kauhajoen seurakunta
- Karijoen kappeliseurakunta
Seurakunta toimii myös Kauhajoen kaupungin alueella.
Suomen ortodoksisen kirkon seurakunnista Karijoen alueella toimii Vaasan ortodoksinen seurakunta.[17]
Talous
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Elinkeinorakenne
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Elinkeinojakauma:
- palvelut 38,4 %
- maa- ja metsätalous 28,8 %
- jalostus 30,8 %
Toimivia maatiloja ja yrityksiä on molempia noin sata. 29,7 prosenttia Karijoen työvoimasta sai vuonna 2015 elantonsa maa-, metsä- ja kalataloudesta, mikä teki kunnasta Suomen viidenneksi alkutuotantovaltaisimman[18].
Vuonna 2016 eniten yhteisöveroa maksaneet yritykset olivat rakennustarvikkeita tuottava Timala , E-P:n Elementtirakenne ja liukuovia ja komeroita valmistava Mirror Line.[19] Merkittäviä työnantajia kunnan lisäksi ovat Suupohjan Perunalaakso sekä Suupohjan teollisuusautomaatio.[20]
Koulutus
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Karijoen koulussa on opetusta luokille 1-6 kolmessa yhdysluokassa. Oppilaita on noin 60. Yläkouluikäiset käyvät koulua Kristiinankaupungissa.[21] Kristiinanseudun yläkoulun kanssa samassa rakennuksessa on myös lukio.[22]
Julkiset palvelut
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Karijoen kunnan sosiaali- ja terveyspalvelut hoitaa Suupohjan peruspalveluliikelaitoskuntayhtymä.[23]
Karijoen kirjasto toimii koulun yhteydessä. Sillä on yhteistyösopimus naapurikuntien kanssa. Vapaaehtoiset pyörittävät kyläkirjastoa Myrkyn kylässä.[24]
Kulttuuri
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Karijoen länsiraja on samalla kieliraja. Suurin osa karijokisista puhuu omin vivahduksin eteläpohjalaismurretta.[7]
Urheilu
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Karijoen Tappara on kunnassa toimiva urheiluseura.
Ruoka
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Karijoen pitäjäruoaksi nimettiin 1980-luvulla klimppisoppa.[25]
Hallinto ja politiikka
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Hallinto
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Karijoen kunnanjohtaja vuodesta 2017 on Marko Keski-Sikkilä.[26] Kunnanvaltuustossa on 15 paikkaa, joista kahdeksan on keskustan hallussa kaudella 2021–2025.[6]
Politiikka
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Annetut äänet viimeisimmissä kunnallisvaaleissa.[27] (lähde: YLE, Vaalitulospalvelu)
Vuosi | KESK | KOK | PS | SDP | Johto | ||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | Ääniä | % | ||
2008 | 566 | 57,5 | 342 | 34,7 | 77 | 7,8 | 22,8 | ||
2012 | 472 | 51,9 | 237 | 26,1 | 152 | 16,7 | 48 | 5,3 | 25,8 |
2017 | 447 | 54,3 | 179 | 21,7 | 134 | 16,3 | 63 | 7,7 | 32,6 |
2021 | 337 | 48,8 | 152 | 22,0 | 137 | 19,9 | 64 | 9,3 | 26,8 |
Merkittäviä henkilöitä
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Aarne Ahola (1910–1994), Mannerheim-ristin ritari nro 71
- Pentti Lund (1925–2013), jääkiekkoilija
- Paul Norrback (1930–1995), harmonikkataiteilija ja säveltäjä
- Antti Rajamäki (s. 1952), entinen pikajuoksija
- Susanna Rajamäki (s. 1979), yleisurheilija
- Erkki Rankaviita (1927–2009), kansanmuusikko
- Knut Sonck (1822–1915), rovasti
- Seppo Tuisku (1935–2020), kirjailija
Katso myös
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]Lähteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Rikkinen, Kalevi & Sihvo, Hannes: Finlandia: Otavan iso maammekirja 7. Etelä-Pohjanmaa. Helsinki: Otava, 1986. ISBN 951-1-08930-7.
Viitteet
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- ↑ a b Pinta-alat kunnittain (Excel) 1.1.2022 1.1.2022. Maanmittauslaitos. Viitattu 29.1.2022.
- ↑ a b Väkiluvun kasvu suurin lähes 70 vuoteen 26.4.2024. Tilastokeskus. Viitattu 28.4.2024.
- ↑ Väestö iän (1-v.) ja sukupuolen mukaan alueittain, 1972–2020 31.12.2020. Tilastokeskus. Viitattu 13.5.2021.
- ↑ Väkiluvun kasvu suurin lähes 70 vuoteen 31.12.2023. Tilastokeskus. Viitattu 29.4.2024.
- ↑ Kuntien ja seurakuntien tuloveroprosentit vuonna 2024 22.11.2023. Verohallinto. Viitattu 23.1.2024.
- ↑ a b Kuntavaalit 2021, Karijoki Oikeusministeriö. Viitattu 8.6.2017.
- ↑ a b c d e f g h Rikkinen & Sihvo 1986, s. 76
- ↑ a b Petri Ahola: Suupohjan asutushistoria myrkky.fi. Arkistoitu 28.2.2018. Viitattu 27.2.2018.
- ↑ Karijoen kirkkoympäristö Rakennettu kulttuuriympäristö. Viitattu 23.1.2018.
- ↑ Karijoki, Sankarihautausmaa Sotasampo. Viitattu 27.2.2018.
- ↑ Karijoki Järviwiki. Viitattu 27.2.2018.
- ↑ Lapväärtinjokilaakso Ympäristö. Viitattu 21.1.2018.
- ↑ Matkailukohteet: Kakkorinvuori Karijoki. Arkistoitu 23.1.2018. Viitattu 23.1.2018.
- ↑ Taajama-aste alueittain 31.12.2017 28.9.2017. Tilastokeskus. Arkistoitu 16.7.2019. Viitattu 4.12.2018.
- ↑ Taajama- ja haja-asutusalueväestö iän ja sukupuolen mukaan kunnittain 31.12.2017 28.9.2017. Tilastokeskus. Arkistoitu 14.7.2019. Viitattu 4.12.2018.
- ↑ Väestö kielen mukaan sekä ulkomaan kansalaisten määrä ja maa-pinta-ala alueittain 1980 - 2016 29.3.2017. Tilastokeskus. Arkistoitu 17.6.2018. Viitattu 12.1.2018.
- ↑ https://ort.fi/seurakunnat-hiippakunnat-ja-luostarit/seurakunnat/vaasan-ortodoksinen-seurakunta (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Kuntalehti selvitti: Mitkä kunnat ovat vain yhden työnantajan ja toimialan varassa? Kuntalehti. 26.1.2018. Viitattu 20.6.2018.
- ↑ Alueen Karijoki yhteisöverotiedot Yle. Viitattu 22.1.2018. (tietoja myös yritysten kotisivuilta)
- ↑ Suurimmat työnantajat Suupohja. Arkistoitu 4.3.2018. Viitattu 4.3.2018.
- ↑ Perusopetus Karijoki. Arkistoitu 28.1.2018. Viitattu 27.1.2018.
- ↑ Kristiinanseudun koulu Kristiinankaupunki. Arkistoitu 27.1.2018. Viitattu 27.1.2018.
- ↑ sosiaali- ja terveyspalvelut Karijoki. Arkistoitu 28.8.2018. Viitattu 27.1.2018.
- ↑ Kirjasto Karijoki. Arkistoitu 28.8.2018. Viitattu 27.1.2018.
- ↑ Kolmonen, Jaakko (toim.): Kotomaamme ruoka-aitta: Suomen, Karjalan ja Petsamon pitäjäruoat, s. 148. Helsinki: Patakolmonen, 1988. ISBN 951-96047-3-1.
- ↑ Marko Keski-Sikkilä Karijoen johtoon Kuntalehti. Viitattu 21.1.2018.
- ↑ https://vaalit.yle.fi/tulospalvelu/kv2017/vaalipiiri/10/kunta/10
Aiheesta muualla
[muokkaa | muokkaa wikitekstiä]- Karijoen kunnan kotisivu (Arkistoitu – Internet Archive)
- Tilastokeskus - Karijoen avainluvut
- Suupohjan alueen portaali (Arkistoitu – Internet Archive)
|
|