מרדכי מקלף – הבדלי גרסאות
עמית אבידן (שיחה | תרומות) מ הוספת קטגוריה:מפקדי חטיבות במלחמת העצמאות באמצעות HotCat |
|||
(6 גרסאות ביניים של 5 משתמשים אינן מוצגות) | |||
שורה 61: | שורה 61: | ||
===רמטכ"ל=== |
===רמטכ"ל=== |
||
לאחר [[התפטרות]]ו של ידין מתפקידו, הציע שר הביטחון, [[דוד בן-גוריון]], למקלף לקבל עליו את התפקיד. מקלף הסכים להצעה, אך התנה את הסכמתו בכך שכהונתו תמשך שנה אחת בלבד. בן-גוריון קיבל את התנאי, וב-[[7 בדצמבר]] 1952 היה מקלף לרמטכ"ל השלישי של צה"ל,{{הערה|{{הארץ1||רב-אלוף מקלף נכנס לתפקידו כרמטכ"ל|19521208|6}}, {{הארץ1||המשך|19521208|31}}}} והוא בן 32 שנים |
לאחר [[התפטרות]]ו של ידין מתפקידו, הציע שר הביטחון, [[דוד בן-גוריון]], למקלף לקבל עליו את התפקיד. מקלף הסכים להצעה, אך התנה את הסכמתו בכך שכהונתו תמשך שנה אחת בלבד. בן-גוריון קיבל את התנאי, וב-[[7 בדצמבר]] 1952 היה מקלף לרמטכ"ל השלישי של צה"ל,{{הערה|{{הארץ1||רב-אלוף מקלף נכנס לתפקידו כרמטכ"ל|19521208|6}}, {{הארץ1||המשך|19521208|31}}}} והוא בן 32 שנים וכ-11 חודשים בלבד. מקלף הוא הרמטכ"ל השני הצעיר ביותר, אחרי קודמו [[יגאל ידין]], שהיה צעיר ממנו בשלושה חודשים בעת כניסתו לתפקיד. |
||
מקלף, גם בלחצו של משרד הביטחון, פעל להיפטר משירותים לא צבאיים שהיו בידי צה"ל. צמצום התקנים של צבא הקבע, שלמעשה היה תנאי לכניסתו של מקלף לתפקידו, חייב קיצוצים במיוחד במצבת האזרחים שהועסקו על ידי צה"ל, שמספרם היה כמה אלפים. מקלף פעל להעברתם של שירותים שונים, כגון מאפיות, מכבסות ו[[בית החולים תל-השומר]] שהופעלו בידי [[עובד צה"ל|אזרחים עובדי צה"ל]], מרשות הצבא. |
מקלף, גם בלחצו של משרד הביטחון, פעל להיפטר משירותים לא צבאיים שהיו בידי צה"ל. צמצום התקנים של צבא הקבע, שלמעשה היה תנאי לכניסתו של מקלף לתפקידו, חייב קיצוצים במיוחד במצבת האזרחים שהועסקו על ידי צה"ל, שמספרם היה כמה אלפים. מקלף פעל להעברתם של שירותים שונים, כגון מאפיות, מכבסות ו[[בית החולים תל-השומר]] שהופעלו בידי [[עובד צה"ל|אזרחים עובדי צה"ל]], מרשות הצבא. |
||
שורה 76: | שורה 76: | ||
==חיים אישיים== |
==חיים אישיים== |
||
מקלף היה נשוי לאורה לבית פפר (נפטרה ב-2007), ולהם בת, עידית, ובן, אמיר. עידית נשאה לידין מור, ואמיר נישא לאורנה כהן. |
מקלף היה נשוי לאורה לבית פפר (נפטרה ב-2007), ולהם בת, עידית, ובן, אמיר. עידית נשאה לידין מור, ואמיר נישא לאורנה כהן. |
||
נכדו של בן דודו הוא ח<nowiki>''</nowiki>כ [[אורי מקלב]].{{מקור}} |
|||
== הנצחתו == |
== הנצחתו == |
||
שורה 114: | שורה 116: | ||
[[קטגוריה:מנהלי חברת החשמל]] |
[[קטגוריה:מנהלי חברת החשמל]] |
||
[[קטגוריה:לוחמי פלגות הלילה המיוחדות]] |
[[קטגוריה:לוחמי פלגות הלילה המיוחדות]] |
||
[[קטגוריה:צהלה: אישים]] |
|||
[[קטגוריה:משפחת מקלב]] |
[[קטגוריה:משפחת מקלב]] |
||
[[קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הצבאי קריית שאול]] |
[[קטגוריה:אישים הקבורים בבית הקברות הצבאי קריית שאול]] |
||
שורה 125: | שורה 128: | ||
[[קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1920]] |
[[קטגוריה:ישראלים שנולדו ב-1920]] |
||
[[קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1978]] |
[[קטגוריה:ישראלים שנפטרו ב-1978]] |
||
[[קטגוריה:יתומי פעולות האיבה]] |
|||
[[קטגוריה:מפקדי חטיבות במלחמת העצמאות]] |
[[קטגוריה:מפקדי חטיבות במלחמת העצמאות]] |
||
[[קטגוריה:חיילי חטיבת כרמלי במלחמת העצמאות]] |
גרסה מ־22:53, 10 ביוני 2024
![]() | |||||||||
מרדכי מקלף, 1952 | |||||||||
לידה |
19 בינואר 1920 מוצא, המנדט הבריטי | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
פטירה |
22 בפברואר 1978 (בגיל 58) מיינץ, גרמניה המערבית | ||||||||
מקום קבורה |
בית הקברות הצבאי קריית שאול ![]() | ||||||||
מדינה |
ישראל ![]() | ||||||||
כינוי | מוטק'ה[1] | ||||||||
השכלה |
בית הספר הריאלי העברי בחיפה ![]() | ||||||||
השתייכות |
![]() ![]() הצבא הבריטי ![]() | ||||||||
תקופת הפעילות | 1939 – 7 בדצמבר 1953 (כ־14 שנים) | ||||||||
דרגה |
![]() ![]() | ||||||||
תפקידים בשירות | |||||||||
| |||||||||
פעולות ומבצעים | |||||||||
תפקידים אזרחיים | |||||||||
| |||||||||
הנצחה | |||||||||
מחנה מקלף, כביש 227[2] | |||||||||
![]() ![]() |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0e/Riley_makleff.jpg/230px-Riley_makleff.jpg)
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7f/Mordechai_Maklef%2C_David_Ben_Gurion_and_Moshe_Dayan._1953_D651-013.jpg/230px-Mordechai_Maklef%2C_David_Ben_Gurion_and_Moshe_Dayan._1953_D651-013.jpg)
מרדכי מקלף (19 בינואר 1920, כ"ח בטבת תר"פ – 22 בפברואר 1978, ט"ו באדר א' תשל"ח) היה הרמטכ"ל השלישי של צה"ל, בשנים 1952–1953.
ביוגרפיה
ילדות ונעורים
נולד במושבה מוצא, בנם של אריה לייב מקלף ובתיה חיה לבית צימירינסקי. במאורעות תרפ"ט התנפלו תושבי הכפר הערבי הסמוך, קאלוניה, על בית משפחת מקלף, שהיה בין הבתים הקיצוניים ביישוב, ורצחו את רוב בני המשפחה. מרדכי מקלף הוא אחד הניצולים היחידים מטֶבח זה, כאשר הצליח לקפוץ מן הקומה השנייה במהלך הטֶבח (מלבדו, נמלטו גם אחיו חיים, שנלחם בפורעים ונדקר על ידם, ואחותו חנה). בין הרוצחים היה הרועה שהעסיקה המשפחה, וכן שוטר היישוב שהיה היחיד באזור שהחזיק נשק חם. הרצח זעזע את היישוב העברי, והיה בין האירועים הזכורים ממאורעות תרפ"ט. לאחר מכן גדל אצל קרובי משפחה בירושלים ובחיפה. הוא למד בבית הספר תחכמוני בירושלים וסיים את לימודיו התיכוניים ב-1938 בבית הספר הריאלי בחיפה.
ראשית הקריירה הצבאית
מרדכי מקלף היה פעיל מימי נעוריו בארגון ההגנה.
לאחר שנת לימודי הנדסה בטכניון הצטרף לפלגות הלילה המיוחדות של וינגייט. לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה התגייס לצבא הבריטי ויצא לאחר שירות קצר לקורס קצינים. הוא לחם בצפון אפריקה ובמשך חודשיים במסגרת הבריגדה היהודית בקרב על נהר סניו באיטליה. הוא שוחרר מן הצבא בדרגת מייג'ור (רב-סרן). למשך זמן מסוים שהה באירופה ועסק בענייני עלייה ב' ורכש, אך לאחר מכן שב לארץ ישראל, התיישב בפרדס חנה והשתלב שוב במנגנון "ההגנה" כמפקד גדוד חי"ש בחיפה.
מלחמת העצמאות
בפרוץ מלחמת העצמאות נלחם במסגרת חטיבת כרמלי, בתחילה כקצין מבצעים, לאחר מכן כמפקד גדוד 22 ומסוף מאי 1948, כמפקד החטיבה. במסגרות אלו השתתף בקרבות באזור חיפה, עכו, והגליל. לאחר מכן תכנן והשתתף במבצע חירם, במסגרתו שוחרר הגליל כולו.
אחרי המלחמה
עם סיום המלחמה עמד בראש משלחת ישראל לשיחות עם לבנון ועם סוריה. לאחר מכן, בנובמבר 1949, מונה לסגן הרמטכ"ל וראש אג"ם. במסגרת תפקידו ארגן יחד עם הרמטכ"ל יגאל ידין את צבא הקבע והקים את מערך המילואים. כמו כן הכין את צה"ל לקראת עימות צבאי עתידי (נקרא אז "הסיבוב השני"). בינואר 1952 יצא מקלף עם משפחתו ללימודי מנהל בבריטניה כהכנה לפרישה מצה"ל. הוא שב לארץ באוגוסט אותה שנה.
רמטכ"ל
לאחר התפטרותו של ידין מתפקידו, הציע שר הביטחון, דוד בן-גוריון, למקלף לקבל עליו את התפקיד. מקלף הסכים להצעה, אך התנה את הסכמתו בכך שכהונתו תמשך שנה אחת בלבד. בן-גוריון קיבל את התנאי, וב-7 בדצמבר 1952 היה מקלף לרמטכ"ל השלישי של צה"ל,[3] והוא בן 32 שנים וכ-11 חודשים בלבד. מקלף הוא הרמטכ"ל השני הצעיר ביותר, אחרי קודמו יגאל ידין, שהיה צעיר ממנו בשלושה חודשים בעת כניסתו לתפקיד.
מקלף, גם בלחצו של משרד הביטחון, פעל להיפטר משירותים לא צבאיים שהיו בידי צה"ל. צמצום התקנים של צבא הקבע, שלמעשה היה תנאי לכניסתו של מקלף לתפקידו, חייב קיצוצים במיוחד במצבת האזרחים שהועסקו על ידי צה"ל, שמספרם היה כמה אלפים. מקלף פעל להעברתם של שירותים שונים, כגון מאפיות, מכבסות ובית החולים תל-השומר שהופעלו בידי אזרחים עובדי צה"ל, מרשות הצבא.
מתקופת כהונתו כרמטכ"ל זכורה במיוחד תופעת הפידאיון. במסגרת המלחמה בתופעה זו הורה מקלף לרב-סרן אריאל שרון להקים יחידת קומנדו מיוחדת שתפגע בבסיסי הפידאיון, ותמגר את התופעה. שרון הקים את יחידה 101, אשר פעלה במהלך שנת 1953, עד לאיחודה עם חטיבת הצנחנים.
ב-7 בדצמבר 1953 פרש מתפקידו כרמטכ"ל, לאחר שנה בתפקיד, כפי שהתנה בעת שקיבל עליו את התפקיד.[4]
לאחר הפרישה מצה"ל
לאחר פרישתו מצה"ל, מונה מקלף למנהל בחברת החשמל, שהולאמה באותה תקופה.[5][6] בסוף 1954 הוא צורף להנהלה המצומצמת של מועצת המנהלים של החברה[7] ויועד על ידי רוטנברג להיות מנכ"ל החברה. אולם ניסיונו להפסיק את הנוהג של מתן חשמל חינם לעובדים הוביל אותו אל מחוץ לחברה[8] ובאפריל 1955 הוא מונה למנכ"ל מפעלי ים המלח.[9] בתפקיד זה כיהן עד 1968 ועשה רבות לפיתוח המפעלים והאזור. לאחר מכן שימש כמנכ"ל המועצה לשיווק פרי הדר ומנכ"ל כימיקלים לישראל.
מרדכי מקלף נפטר בשנת 1978 בגרמניה מהתקף לב,[10] ונטמן בחלקה הצבאית בבית העלמין קריית שאול.
חיים אישיים
מקלף היה נשוי לאורה לבית פפר (נפטרה ב-2007), ולהם בת, עידית, ובן, אמיר. עידית נשאה לידין מור, ואמיר נישא לאורנה כהן.
נכדו של בן דודו הוא ח''כ אורי מקלב.[דרוש מקור]
הנצחתו
על שמו נקרא מחנה מפקדת השלישות הראשית ומנהל הסגל של צה"ל, ברמת גן (מחנה מקלף), וכן רחובות בכמה ערים בישראל ביניהן חיפה, באר שבע, חולון, רעננה, מודיעין ובית שמש.
החברה הממשלתית למדליות ולמטבעות הנפיקה מדליות כסף וארד ועליהן דיוקנו של מקלף. בשנת 1981 נקראה ספינה ישראלית על שמו. הספינה הוצאה משימוש ונגרטה בשנת 1987. במפעלי ים המלח נקרא על שמו מפעל ליצור אשלג בגיבוש קר.[11]
לקריאה נוספת
קישורים חיצוניים
- דוד תדהר (עורך), "מרדכי מקלף", באנציקלופדיה לחלוצי הישוב ובוניו, כרך ו (1955), עמ' 2597
- נועם תיבון, 1953 - השנה שבה עוצב צה"ל, מערכות 438, אוגוסט 2011, עמודים 18–27
- סקירה ביוגרפית על הרמטכ"ל ה-3 מרדכי מקלף מאתר צה"ל מחבר - רב-סרן גיא אביעד
עופר אדרת, כך זכר מקלף את הטראומה שעיצבה את ילדותו, באתר הארץ, 23 באוגוסט 2019
מרדכי מקלף (1920-1978), דף שער בספרייה הלאומית
הערות שוליים
- ^ מרדכי מקלף, פרקים בחייו של הרמטכ"ל השלישי, עמוס גורן הוצאת עם עובד
- ^ עיתון המועצה האזורית הערבה התיכונה, גיליון 44, עמ' 6–7, נובמבר 2011
- ^ רב-אלוף מקלף נכנס לתפקידו כרמטכ"ל, הארץ, 8 בדצמבר 1952, המשך
- ^ השנויים במטה הצבא, חרות, 3 בדצמבר 1953
- ^ מקלף סירב לקבל לידו ניהול הרכבות, מעריב, 2 בפברואר 1954
- ^ שר הפיתוח בתחנות החשמל בת"א, הצופה, 29 באוגוסט 1954
- ^ נבחרה מועצת המנהלים של חברת החשמל לא"י, הצופה, 22 בדצמבר 1954
א. רוטנברג נבחר מנהל כללי של חברת החשמל, דבר, 30 בדצמבר 1954 - ^ יובל אליצור, מתח גבוה בחברת החשמל, מעריב, 7 בפברואר 1958
- ^ מקלף מנהל ים המלח, הצופה, 4 באפריל 1955
- ^ הלווית מרדכי מקלף ביום ו' בקרית שאול, דבר, 23 בפברואר 1978; המשך
- ^ הוחל בהרצת מפעל אשלג חדש בים המלח ע"ש מקלף, דבר, 8 ביולי 1981
ראשי המטה הכללי של צה"ל | ||
---|---|---|
|
סגני ראשי המטה הכללי של צה"ל | |
---|---|
|
ראשי אגף המטה הכללי (אג"ם) ואגף המבצעים (אמ"ץ) | ||
---|---|---|
ראשי אג"ם | יגאל ידין • מרדכי מקלף • משה דיין • יוסף אבידר • מאיר עמית • חיים לסקוב • צבי צור • מאיר זורע • יצחק רבין • חיים בר-לב • עזר ויצמן • דוד אלעזר • ישראל טל • רחבעם זאבי • יצחק חופי • הרצל שפיר • יקותיאל אדם • רפאל איתן • משה לוי • דוד עברי • דן שומרון • אמיר דרורי • אהוד ברק • אמנון ליפקין-שחק • מתן וילנאי • שאול מופז • עוזי דיין | |
ראשי אמ"ץ | דני חלוץ • גיורא איילנד • דן הראל • ישראל זיו • גדי איזנקוט • טל רוסו • יעקב אייש • יואב הר אבן • ניצן אלון • אהרון חליוה • עודד בסיוק |
מפקדי חטיבת כרמלי ![]() | |
---|---|
|
התנדבות היישוב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה | ||
---|---|---|
כללי | התנדבות היישוב לצבא הבריטי • היישוב במלחמת העולם השנייה • הבריגדה היהודית • לוי בנימין - מפקד הבריגדה • הפלמ"ח • צנחני היישוב • מתנדבי היישוב לצי המלכותי הבריטי • שבויי היישוב במלחמת העולם השנייה • הרבנים הצבאיים • אות ההתנדבות | ![]() |
היחידות | פלוגת ההובלה 462 • פלוגת הנדסה 745 ("סולל בונה") • מתנדבי היישוב בחיל החפרים • מתנדבי היישוב בבאפס • הרגימנט הארץ-ישראלי • חיל העזר לנשים • פלוגת מובילי המים 148 • יחידת הקומנדו 51 • קבוצת החקירה המיוחדת | |
אתרים | פיוג'י • טרוויזיו • בריזיגלה • המערכה על נהר סניו • בית הקברות הצבאי ברוונה | |
אישים | משה שרת • יוסף אלמוגי • יצחק בן-אהרן • מרדכי מקלף • עזר ויצמן • חיים הרצוג • אהרן רמז • חיים לסקוב • מאיר זורע • שלמה שמיר | |
ראו גם פורטל היישוב |
- אנשי היישוב ילידי הארץ
- לוחמי הבריגדה היהודית
- לוחמי ההגנה
- מפקדי גדודים במלחמת העצמאות
- ראשי אג"ם
- מפקדי חטיבת כרמלי
- סגני רמטכ"ל
- ראשי המטה הכללי
- מנהלי חברת החשמל
- לוחמי פלגות הלילה המיוחדות
- צהלה: אישים
- משפחת מקלב
- אישים הקבורים בבית הקברות הצבאי קריית שאול
- מנכ"לים יוצאי שירות קבע בצה"ל
- אישים שהונצחו על מדליות ישראל
- אישים שעל שמם בסיסי צה"ל
- קצינים בריטים במלחמת העולם השנייה
- בוגרי בית הספר תחכמוני (ירושלים)
- בוגרי בית הספר הריאלי
- מוצא: אישים
- ישראלים שנולדו ב-1920
- ישראלים שנפטרו ב-1978
- יתומי פעולות האיבה
- מפקדי חטיבות במלחמת העצמאות
- חיילי חטיבת כרמלי במלחמת העצמאות