אלימלך לאווי (הראשון)
![]() | |
לידה |
1865 ![]() |
---|---|
פטירה |
1942 (בגיל 77 בערך) ![]() |
תקופת הפעילות |
?–1942 ![]() |
![]() ![]() |
רבי אלימלך סג"ל לאווי (1865-1942) היה הרב, אב בית דין וריש מתיבתא של קהילת נירטאש ("טאש" בפי היהודים), והאדמו"ר השני מטאש.
ביוגרפיה
[עריכת קוד מקור | עריכה]נולד בי"א בניסן ה'תרכ"ה לרבי משולם פייש (הראשון) ולרבנית מינדל, ונקרא על שם רבי אלימלך מליזנסק.[1]
בכ"ח בסיוון ה'תרל"ג, בהיותו בן שמונה, התייתם מאביו, וגדל על ידי אמו ועל ידי גיסו הגדול (בעל אחותו) רבי יהוסף רוטנברג (לימים האדמו"ר מקוסון) שמילא את מקום אביו כאב בית דין ור"מ בנירטאש, וכן למד בישיבת גיסו בנירטאש.[1]
בקיץ ה'תרמ"ב, בגיל 17, הלך ללמוד בישיבת בעל ייטב לב בסיגוט. באותו קיץ נתארס עם פריידל,[2] בתו של רבי יצחק אייזיק וייס, בעל "בית יצחק".[1]
אחרי חתונתו התיישב במונקאץ', שם התגורר חותנו. בהיותו שם, התקרב לרבי שלמה שפירא שכיהן אז כרב העיר.[1]
אחרי שהתגורר ארבע שנים במונקאץ', החליט לחזור לעירו נירטאש. לפני שהתיישב בנירטאש, הלך לקבל סמיכה להוראה מגדולי הדור, ביניהם: רבי יצחק שמלקיש רבה של לבוב, רבי יואל צבי ראטה רבה של חוסט, רבי יהודה גרינפלד רבה של סמיהאלי, ועוד. אחר שהיו בידיו כתבי הסמיכה, חזר לנירטאש.[1]
באותה תקופה, כבר לא התגורר גיסו רבי יהוסף בנירטאש, כי כבר התקבל לרב ואב בית דין בעיירה ניר-מאדע (לימים עבר משם לכהן ברבנות דברצן וקוסון),[3] ובמקומו כיהן כרבה של נירטאש גיסו רבי מנחם ברודי (לימים בעל "באר מנחם" מקאלוב). ורק בשנת ה'תרס"ב, כשנפטר רבי ישכר בעריש אברהם בנט רבה של קאלוב (בנו של רבי ישעיה בנט), והתמנה רבי מנחם למלא את מקומו כרבה של קאלוב, אז התקבל רבי אלימלך לכהן במקומו כרב ואב בית דין בנירטאש.[1]
בקיץ ה'תרמ"ז כשהתחתן רבי חיים שלמה בנו של רבי יהוסף עם בתו של רבי אשר ישעיה מקולבסוף (חתן רבי אלכסנדר מקומרנה (השני), אחיו של רבי אליעזר צבי ספרין מקומרנה), והחתונה התקיימה בקומרנה, אז התקרב רבי אלימלך לרבי אליעזר צבי מקומרנה, ומאז החשיבו לרבו המובהק. רבי אליעזר צבי אף "הסמיך" את רבי אלימלך "להיות רבי ומנהיג ישראל ולקרוא קוויטלעך".[1]
אחרי פטירת רבי אליעזר צבי מקומרנה, קיבל על עצמו את מרותו של רבי צבי אלימלך מבלאז'וב.[1]
רבי אלימלך נפטר בכ"ג בכסלו ה'תש"ג (2 בדצמבר 1942) בבוקר, ונקבר בנירטאש סמוך לאוהל אביו. מאוחר יותר בנו אוהל מיוחד על קברו ועל קבר אשתו הרבנית.[1]
בניו
[עריכת קוד מקור | עריכה]- רבי מרדכי, אביו של רבי משולם פייש לאווי (השני)
- רבי יצחק אייזיק אב"ד טאהש, נספה בשואה
- רבי חיים שלמה מחוסט
- רבי אליעזר צבי, נספה בשואה
- רבי אשר, נספה בשואה
רבי אברהם וייס | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
הרב יצחק אייזיק וייס | רבי שמואל צבי וייס | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
שמואל צבי וייס | פריידל | הרב אלימלך לאווי | הרב יוסף מאיר וייס | ||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
ר' ישכר דב וייס | הרב מרדכי סג"ל לאווי | הרב יצחק אייזיק וייס | צירל | הרב נחמן כהנא (ענף משפחת כהנא הלר) | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
לאה | מאיר מדן | הרב משולם פיש לאווי | ר' ישראל חיים | הינדא ענף משפחת הורוביץ | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
הרב יעקב מדן | הרב אלימלך לאווי | הרב יעקב יוסף וייס | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
הרב נפתלי צבי וייס | |||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||||
לקריאה נוספת
[עריכת קוד מקור | עריכה]- קונטרס שלשלת הלוים : תולדות וקורת ימי חייו, וחידושי תורה של רבינו אלימלך בן רבי משולפ פייש סג"ל, אב"ד ור"מ ק"ק טאהש והגלילות (ביידיש).