נחל פולג
![]() | |
מידע כללי | |
---|---|
אורך | 15 קילומטרים |
אגן ניקוז |
113 קמ"ר ![]() |
מוצא |
טירה (32°13′39″N 34°56′1″E), רמת הכובש ![]() |
יובלים |
נחל חרות, נחל רשפון, נחל רעננה, נחל אודים ![]() |
שפך |
הים התיכון (32°16′22″N 34°49′58″E) ![]() |
מדינות באגן הניקוז |
ישראל ![]() |
![]() ![]() |
![](https://upload.wikimedia.org/wikipedia/he/thumb/3/32/Polegriver01.jpg/250px-Polegriver01.jpg)
נַחַל פּוֹלֵג (בערבית: وادي الفالق; ואדי אל-פאליק; הנחל המפלג) הוא נחל המנקז שטח באזור השרון בישראל, ונשפך לים התיכון צפונית למכון וינגייט באזור נתניה.
נחל פולג
[עריכת קוד מקור | עריכה]ראשיתו של הנחל בין א-טירה ובין קיבוץ רמת הכובש, ושפכו לים נמצא בתחומי העיר נתניה, ליד אודים צפונית למכון וינגייט.
אורכו של הנחל הוא כ־17 ק"מ, והוא מנקז אליו שטח של כ־135 קמ"ר[1], ואת יובליו נחל דרור[דרוש מקור], נחל רעננה, נחל חרות, נחל רשפון ונחל אודים.
מקור שם הנחל בעברית הוא במילה הערבית "פאליק". הוואדי קרוי כך מכיוון שהוא מפלג (מחלק) את אזור השרון לרוחבו. הקטע האחרון מלא מים כל השנה. כביש תל אביב–חיפה חוצה את הנחל.
לצד הנחל נמצאות מספר שמורות טבע, ביניהן שמורת נחל פולג ושמורת שער פולג, וכן אתרי העתיקות תל פולג, תל אל-עשיר וח'רבת זוריקיה.
רכס כורכר מערבית לעמק פולג חסם בעבר את אפיק הנחל, דבר שהביא להצטברות מים והתפתחות ביצות ממזרח לרכס (ביצות פלג). על-מנת לנקז את הביצות ועל-מנת לשמש כחפיר הגנה לעיר הקדומה בתל פולג, הרכס נפרץ בתקופה הביזנטית. הפרצה נקראת במספר שמות: על ידי הצלבנים רוש טאי (פרושה בצרפתית חתך סלע), ואילו בעברית נקראת הפרצה "שער פולג" או "השער הרומי", אף שהפרצה קדומה יותר. הנחל זורם גם ליד בית יהושע ותל יצחק. בחלק מהיובלים המזינים את הנחל זורמים מי קולחין מיישובי האזור, המגיעים מזה עשרות שנים לאפיק הנחל כך שיש בו זרימת מים כל השנה. בחלקו האחרון של הנחל בסמוך אל שפכו לים עובר בסמוך אליו שביל ישראל.
ברובו, הנחל הוא נחל אכזב, רק בחלקו האחרון הוא מתחתר בקרקע כך שמי התהום מבצבצים וזורמים בו, נבנה בו מאגר על מנת לנצל להשקיה את מי השיטפונות, את זרימת החורף ואת מי הקולחין.
ויקטור גרן
[עריכת קוד מקור | עריכה]ויקטור גרן, חוקר צרפתי אשר ביקר בארץ ישראל מספר פעמים במהלך המאה ה-19 וכתב על סיוריו, חצה בסוף אותה מאה כמה פעמים את מימי נחל פולג, שכאמור נקרא אז "ואדי אל-פאליק". הוא מספר על צבאו של ריצ'רד לב הארי שחצה את הנחל ליד השפך שלו בדרכו לארסוף. גרן זיהה את נחל פאליק עם נחל קנה המוזכר בספר יהושע (ט"ז, ח). נחל קנה הפריד בין נחלות השבטים אפרים ומנשה.
נהר אל פאליק נשפך לים לאחר שהוא עובר בריכה הנקראת בסת אל פאליק. גם זאב וילנאי מקשר בין נחל קנה - נהר אל קצב עם נחל פולג. במקום היה קרב בין הצלבנים לבין המוסלמים במסעי הצלב ובו נפל אחד הקצינים הטובים של צלאח א-דין שנקבר מזרחית לנחל פולג במקום שנקרא ברכת רמדאן[2].
לקריאה נוספת
[עריכת קוד מקור | עריכה]- כל מקום ואתר, משרד הביטחון – ההוצאה לאור והוצאת כרטא, 1978. עמוד 326.
- זאב וילנאי, אריאל אנציקלופדיה לידיעת ארץ ישראל, הוצאת עם עובד - חינוך ותרבות, 1986. עמוד 6055
- ויקטור גרן, תיאור ארץ ישראל, תרגם מצרפתית חיים בן עמרם, הוצאת יד בן צבי 1984. המקור משנת 1875. עמודים 240 - 243 תיאור לא רציף.
- רועי מרום, מימי קדם קדמתה: פרקים בתולדות אבן יהודה וסביבתה לאור המחקר ההיסטורי והארכאולוגי, פרויקט מחקר היסטורי מוגש ל"בית הראשונים", אבן יהודה, 2008 (המבואות ההיסטוריים).
- רועי מרום, "יציאת ערביי ואדי אל-פאלק במלחמת 1948: היסטוריוגרפיה וזיכרון היסטורי," סוגיות נבחרות בחקר תולדות המזרח התיכון המודרני, רעננה, האוניברסיטה הפתוחה, 2020.
קישורים חיצוניים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- צילום אוויר נחל פולג, צלול
- שמורת נחל פולג - באתר "טבע ונופים בישראל"
- טיול בנחל פולג, יוכי צוקר
- צפריר רינת, מאחורי תחנות הדלק מסתתר עדיין טבע, באתר הארץ, 1 בספטמבר 2005
נחל פולג (ישראל), דף שער בספרייה הלאומית
הערות שוליים
[עריכת קוד מקור | עריכה]- ^ עירית עמית-כהן, רועי אגוזי, צעירה מרואני, אלון פרץ, נפתלי גולדשלגר, "דוח מחקר: פיתוח מודל לניהול אגני משולב בהדגמה על אגן נחל פולג
- ^ מפה- גליון Tireh הוכנה ע"י צבא בריטניה, 1918, עם סימון בריכת רמדאן Birket Ramadan ונהר פאליק Nahr el Falik, באתר הספרייה הלאומית, אוסף המפות ע"ש ערן לאור